![Фінансовий клуб](https://secure.gravatar.com/avatar/0de5ae12ef68b80eda3453d1da6c2011?s=100&default=https%3A%2F%2Ffinclub.net%2Fcomponents%2Fcom_k2%2Fimages%2Fplaceholder%2Fuser.png)
Фінансовий клуб
Конкурс поза законом
Господарський суд Києва 4 червня визнав конкурс Аграрного фонду з визначення пулу страховиків протиправним, а його результати – недійсними. Фонд ще в березні оголосив конкурс з відбору страхових компаній для співпраці за програмою форвардних закупівель 2015 року. За його підсумками право брати участь у програмі отримали дев'ять компаній: «Арсенал-страхування», «Аска», «ІНГО Україна», «Провідна», «PZU Україна», Українська пожежно-страхова компанія, «Здорово», «Універсальна» та СТ «Іллічівське». З осені 2014-го партнерами фонду були лише дві компанії – «Здорово» та «Фініст». Але на вимогу громадськості було вирішено провести новий конкурс, щоб розширити перелік страховиків, що працюють у цьому сегменті, та підвищити тарифну конкуренцію між ними.
Зараз перелік компаній на сайті фонду навіть більший. У нього включені ще чотири компанії: «АХА Страхування», «Українська аграрна страхова компанія», СГ «ТАС» та UBI. «На розгляді комісії ПАТ «Аграрний фонд» знаходяться документи інших страхових компаній. Крім того, конкурс не закінчився, і компанії, які мають намір співпрацювати з ПАТ «Аграрний фонд» в майбутньому, можуть надсилати зазначені в переліку необхідні документи для розгляду конкурсною комісією фонду», – йдеться на сайті Аграрного фонду.
СК «Здорово» відповідала вимогам конкурсу, тому продовжила працювати з аграріями. Компанія «Фініст» програла, але не змирилася з цим. Відмова у співпраці стала підставою для подання позову, в якому «Фініст» зажадав визнати протиправним оголошення та проведення конкурсу, скасувати його результати і «відновити становище щодо здійснення добровільного страхування сільськогосподарської продукції, що є предметом поставки за біржовими договорами поставки зерна врожаю 2015 року, яке існувало до порушення».
Госпсуд дослухався до формальних доказів позивача і вирішив, що Аграрний фонд не мав права проводити подібний конкурс. «У 2015 році Аграрний фонд не є одержувачем бюджетних коштів, валютних резервів держави, а також гарантій Кабміну для придбання зернових культур врожаю 2015 року, тому у відповідача відсутні підстави для проведення відбору страховиків на здійснення добровільного страхування сільськогосподарських ризиків. А стаття 2 закону «Про страхування» встановлює пряму заборону на будь-який відбір страховиків для здійснення окремих видів страхування», – йдеться в опублікованому рішенні суду.
Усім не догодиш
У прес-службі Аграрного фонду повідомили FinMaidan, що фонд вже оскаржив це судове рішення в Київському апеляційному господарському суді. «Ми вважаємо, що Госпсуд не в повному обсязі з'ясував усі обставини у справі, а також допустив численні порушення норм матеріального права. Аграрний фонд не є державним підприємством і, як підприємство, що здійснює господарську діяльність, має право на свій розсуд визначати контрагентів, з якими він співпрацює», – розповіли в Аграрному фонді. Крім того, у фонді нагадали, що рішення Госпсуду набирає чинності, тільки якщо апеляційну скаргу не було подано вчасно. «Таким чином, результати конкурсу страхових компаній, який проведений Аграрним фондом, залишаються в силі до вирішення ситуації в суді», – повідомили в прес-службі.
«Фініст» – не перша страхова компанія, яка залишилася незадоволена результатами конкурсу. У середині березня «Оранта-Січ» направила до Ліги страхових організацій України скаргу на занадто жорсткі умови цього конкурсу. Зокрема, компанію не влаштувало, що на підготовку документів Аграрний фонд дав усього два дні.
У страхових компаніях, відібраних фондом для страхування форвардних закупівель, відмовилися офіційно коментувати рішення суду. Деякі мовчать, оскільки ще не визначилися зі своєю позицією. «Нам потрібно детально проаналізувати норми, на які посилається суд. Ми вже уклали ряд договорів у рамках співпраці з Аграрним фондом, тому самі зацікавлені в якнайшвидшому вирішенні ситуації», – сказали в одній з СК.
Втім, страховикам нема чого боятися. «Договір страхування укладається між страховиком і страхувальником – аграрною фірмою. Аграрний фонд, до якого подано позов, не є стороною договору, тому суд не має права зобов'язувати страхові компанії розривати договори з аграріями: премії заплачені, тому страховики в повному обсязі несуть відповідальність за укладеними ними договорами», – стверджує голова комісії зі страхування Українського товариства фінансових аналітиків В'ячеслав Черняховський.
Фінансовий контроль
Верховна Рада вчора прийняла в другому читанні запропоновані президентом Петром Порошенком законопроекти № 2742-2743 про посилення незалежності Нацбанку. Ці документи розроблені на вимогу МВФ, і їх прийняття є однією з умов отримання другого траншу кредиту Фонду в розмірі $1,7 млрд.
Як уже повідомляв FinMaidan, головною метою цих документів є посилення інституційної незалежності банківського регулятора, в тому числі фінансової, та підвищення ефективності його роботи. Депутати погодилися з пропозицією перераховувати до держбюджету частину «прибутку» НБУ тільки після формування резервів, які повинні досягти 10% його зобов'язань. Зараз спочатку 50% заробітку НБУ направляє до держбюджету, а потім вже робить відрахування до резервів. Однак уряд, готуючи держбюджет, все ж хоче знати, на яку суму може розраховувати Мінфін. Тому щорічно до 15 листопада центробанк повідомлятиме прогноз розподілу свого прибутку в майбутньому році.
Примітно, що на тлі прийняття норм про посилення незалежності НБУ затверджені ініціативи, які свідчать про протилежне. Парламент зажадав від Нацбанку регулярно звітувати про свою роботу: у законі закріплено обов'язок голови НБУ виступати з доповідями, а всього Нацбанку – щоквартально надавати парламенту інформацію про операції рефінансування, угоди на фондовому ринку і міжбанку. Представники Кабміну зможуть брати участь у засіданнях правління НБУ, і не тільки брати участь, але мати «право дорадчого голосу».
Правління НБУ буде нести колегіальну відповідальність за свої рішення, а при звільненні членів ради НБУ тепер має бути вказана причина такого рішення. Відповідальність за заподіяння шкоди своїми діями або бездіяльністю нестимуть не тільки службовці, але й весь Нацбанк. Дистанція між членами правління НБУ і банками має зрости: не тільки цим чиновникам заборонено керувати або володіти банками, але й їхнім найближчим родичам.
Право дії
Одна з важливих норм закону – заборона судам втручатися в діяльність Нацбанку. Суди не зможуть приймати забезпечувальні заходи із забороною НБУ здійснювати певні дії або не діяти. Це суттєво полегшить регулятору виконання його функцій, наприклад, саме через судову заборону НБУ досі не може відкликати ліцензію у Всеукраїнського банку розвитку Олександра Януковича. Хоча, виходячи з норм закону, він мав зробити це автоматично після такого звернення ФГВФО. Цікаво, що юридичне управління Ради вважає цю норму неприйнятною, адже обмеження повноважень судів обмежує можливості громадян у суді відновлювати порушені права.
Судове протистояння колишніх власників ліквідованих банків з НБУ і ФГВФО вже стало нормою. «Прецеденти щодо Банку Форум та Старокиївського банку показали, що наша судова система недосконала. Тому тепер ми плануємо подавати прямі цивільні позови до власників банків», – говорить заступник директора-розпорядника Фонду гарантування вкладів фізосіб Андрій Оленчик. Нові законодавчі обмеження посилять позиції НБУ в подібних суперечках.
Оскільки прийняті закони стосуються не регулювання кредитних установ, а роботи самого центробанку, банкіри не бачать в них загрози для банківського ринку. «Ці дії змінюють банківську систему, роблячи її сильнішою в довгостроковій перспективі», – вважає фінансовий директор Укрсоцбанку Джакомо Волпі.
Авант Банк показав власника
Народний депутат Олексій Савченко («Блок Петра Порошенка») має намір отримати контроль над Авант Банком з групи середніх (40-е місце за активами). «Деякі банкіри відкриваються і називають речі своїми іменами. Відповідальні банкіри вже зараз відкривають свою власність, – розповів у інтерв'ю «5 каналу» директор департаменту НБУ з реєстраційних питань і ліцензування Леонід Антоненко. – Наприклад, Авант Банк. За ним стоїть Олексій Савченко – один з народних депутатів, який нам подав буквально недавно свої документи на придбання істотної участі в цьому банку». У НБУ уточнили FinMaidan, що Олексій Савченко планує стати одноосібним власником установи. На 1 квітня 2015-го статутний капітал банку становив 321,4 млн грн.
Олексій Савченко, втім, поки виявився не готовим публічно зізнатися в намірі купити банк. На запитання кореспондента FinMaidan про цю купівлю він написав: «Не розумію, про що ви. Ви можете мені надіслати документ, який дав НБУ?». У Авант Банку також не готові розкривати подробиці угоди. «Як тільки НБУ погодить зміну структури власності Авант Банку, ми вас проінформуємо. Нагадаємо, що Олексій Савченко ніколи не володів акціями Авант Банку, а працював у банку на керівних посадах», – повідомили в прес-службі банку. З 1 серпня 2011 року він виконував обов'язки голови правління, з 15 вересня 2011-го до 17 травня 2012-го обіймав посаду голови правління.
Прозорою структуру власності банку назвати складно. У січні знайомі Олексія Савченка говорили FinMaidan, що «він продав Яреми (Віталій Ярема до 9 лютого був генпрокурором. – FinMaidan) і не має до банку відносини». Про зв'язок Віталія Яреми з банком на початку року повідомляли журналісти Insider і «Наші гроші».
Формальним власником 100% акцій Авант Банку є ТОВ «Стабіл Холдинг». Однак тільки в 2015 році в банку визнали, що установа має контролера з часткою 100% – Ігоря Завацького. Він «контролював» ТОВ за дорученнями, оскільки частки в компанії були розподілені між двома громадянами Белізу і дев'ятьма громадянами Сейшельських островів. Ігор Завацький очолив наглядову раду Авант Банку 20 липня 2011 року, отримавши цей пост після роботи віце-президентом Конверсбанку. Однак 21 жовтня 2013 року його обов'язки голови НР були припинені. Місяцем раніше, 9 вересня 2013-го, пост заступника голови НР Авант Банку залишив Володимир Шульмейстер, нинішній перший заступник міністра інфраструктури. Замість Ігоря Завацького наглядову раду очолив Олексій Савченко, який до цього був радником голови правління Авант Банку з економічних питань. Його призначили головою НР на п'ять років, але вже 14 січня 2014-го на цій посаді його змінив Ігор Завацький, який між рокіровками працював президентом Авант Банку.
Банківська історія
У Олексія Савченка насичена історія роботи на банківському ринку. У 2004-2005 роках він працював в Родовід Банку, з якого звільнився з посади заступника голови правління. Денис Горбуненко, згадуючи про той період роботи, говорив: «Я звільнив Савченко, коли мені набридло, як він зі своїм партнером з прокуратури влаштовував нам гойдалки: спочатку засилали перевірку, а потім пропонували вирішити питання. Я його відпустив і не заважав створити банк». Тоді Олексій Савченко і створив Партнер-банк.
У 2009 році Родовід Банк збанкрутував, і його тимчасовим адміністратором став Віктор Мироненко – екс-голова правління Партнер-банку, власником якого був Олексій Савченко. Після цього з'ясувалося, що у пана Савченка в Родовід Банку залишився депозит, а отже, Віктор Мироненко міг скористатися своїм службовим становищем для вирішення цього питання. Тому наступного дня НБУ звільнив його з посади через «нові виявлені обставини».
Історія Партнер-банку (потім його було перейменовано у Конверсбанк, а потім у Міський комерційний банк; CСB) також була непростою. У 2006-2008 роках Олексій Савченко був спочатку заступником голови, потім головою правління, а в 2010-2011 роках обіймав посаду голови наглядової ради. Надалі він продав установу російському мільярдерові Володимиру Антонову. Минулоріч цей банк збанкрутував.
Труднощі розкриття
Зараз НБУ вимагає від банків розкрити всіх своїх власників до останньої фізособи. Тим, хто цього не зробить, загрожує неможливість залучати кредити у Нацбанку, відмова у видачі валютної ліцензії, проблеми з репутацією у менеджерів і власників. Крайнім заходом може стати визнання банку проблемним, а потім, якщо власник так і не захоче легалізуватися, – навіть неплатоспроможним.
Розкриття інформації про справжнього власника не є звичайною формальністю – це накладає на власників відповідальність, в тому числі й кримінальну, за доведення своїх банків до банкрутства. «Людей лякає велика кількість збанкрутілих банків, і вони панікують, забирають свої кошти з депозитів, оскільки невідомо, який банк буде наступним. Держава, в свою чергу, змушена відшкодовувати кошти вкладникам неплатоспроможних банків. Саме тому потрібно було посилити відповідальність за дії, що призвели до банкрутства», – вважає голова правління Укргазбанку Кирило Шевченко.
Елена Губарь, Руслан Черный
![«Час виплати – близько 10 хвилин»](/media/k2/items/cache/e77c21dc11b43c148b6f299b872b83ba_M.jpg)
У рамках спецпроекту «Моніторинг виплати компенсацій вкладникам Дельта Банку» сьогодні «Фінансовий клуб» починає публікацію серії інтерв'ю з партнерами ФГВФО – Ощадбанком, ПриватБанком, Укргазбанком та Укрексімбанком – про хід виплат. Заступник голови правління Укрексімбанку Світлана Монастирська розповіла про те, з якими труднощами її установа зіткнулася в перші дні виплат екс-клієнтам Дельти, що змінилося в роботі банку і як обслуговування вкладників Дельти вплине на роздрібний бізнес Укрексімбанку.
Обіцяного дочекалися
Вкладникам найкрупнішої збанкрутілої за рік кредитної установи – Дельта Банку – довелося чекати три місяці, поки їм не почали повертати їхні заощадження. З 11 червня Фонд гарантування вкладів фізосіб (ФГВФО) розпочав виплату компенсації за поточними та картковими рахунками, а також за депозитами, термін дії яких завершився у Дельта Банку до 3 березня – дня введення тимчасової адміністрації. Сума компенсації не перевищує 200 тис. грн, включаючи відсотки. Виплати здійснюють всього чотири банки: найкрупніша установа – ПриватБанк, а також усі три найкрупніші держбанки – Ощадбанк, Укрексімбанк і Укргазбанк.
У ході першого етапу виплат вкладники отримають 4,9 млрд грн. Загальна сума компенсацій понад 500 тисячам людей складе 13,1 млрд грн. Ще майже 3,1 млрд грн «заморожені». ФГВФО підозрює, що ці вклади 18 тисяч осіб отримані шляхом дроблення вкладів для максимізації суми компенсації від Фонду. Їх перевірка проводитиметься протягом двох-трьох місяців. За її підсумками вклади будуть виплачені або ж депозитні договори будуть визнані нікчемними.
Механізм компенсації
За четвер-п'ятницю вкладники Дельта Банку вже отримали 750 млн грн, після чого Фонд попросив їх «не створювати зайвого ажіотажу і не панікувати». Щоб отримати свої гроші, клієнту Дельта Банку потрібно звернутися до відділення одного з банків-агентів, який закріплений за регіоном реєстрації вкладника. У його розпорядженні вся величезна мережа філій цих банків. Хоча раніше непоодинокими були випадки, коли ФГВФО вибирав банки-агенти усього з кількома відділеннями на місто, і вкладники збанкрутілих банків відчували незручності. Для отримання грошей вкладникам потрібно пред'явити співробітникові банку паспорт та ідентифікаційний код. Подавати окрему заяву у ФГВФО не потрібно.
Процес виплат у банках проходить по-різному. Ощадбанк відправив SMS-повідомлення з призначеною датою і часом зустрічі в певному відділенні 40 тисячам вкладників, чиї мобільні телефони були вказані в депозитних договорах. Тим, хто не отримав повідомлення, слід звернутися до контакт-центру, через який формується окрема черга для таких клієнтів. За даними Ощадбанку, на 13:00 вівторка 16 червня вкладники вже отримали через його відділення 533 млн грн.
Ощадбанк працює тільки з вкладниками у Києві та Київській області. Кореспондент FinMaidan вирішив дізнатися у колишніх клієнтів Дельта Банку, як вони будуть розпоряджатися отриманими грошима. «Частину вкладу я залишив на поточному рахунку в Ощадбанку, тому що поки не зовсім розумію, як діє новий закон про заборону на дострокове повернення депозитів. Хочу, щоб можна було забрати ці гроші в будь-який момент. А другу частину забираю готівкою», – розповів у відділенні Ощадбанку в Солом'янському районі колишній клієнт Дельти Олег Володимирович. Інші клієнти, з якими поговорив FinMaidan, запевняють, що не хочуть зв'язуватися p банками. «Я свої гроші не могла забрати з Дельти ще з зими. Так що вони мені давно потрібні. Забираю поки, а потім буду вирішувати що з ними робити. Навряд чи віднесу в банк, швидше за все куплю щось», – каже вкладниця Марина.
Фонд попросив вкладників Дельта Банку «не створювати зайвого ажіотажу і не панікувати»
ПриватБанк проводить виплати без реєстрації – для отримання грошей достатньо звернутися у відділення. Якщо клієнт заздалегідь хоче дізнатися, чи є він у списках, йому потрібно звернутися в кол-центр або в онлайн-чат в Приват24. Однак інформацію про суму виплати дистанційно не нададуть, як і в інших банках. Станом на кінець дня 16 червня ПриватБанк виплатив вже більше 650 млн грн.
Для отримання грошей через Укрексімбанк спочатку необхідно перевірити інформацію про наявність виплати. Це можна зробити за допомогою онлайн-сервісу на сайті установи, ввівши ідентифікаційний код в спеціальному полі, або в контакт-центрі. Після цього потрібно зареєструватися телефоном, вибравши зручне відділення, дату і час отримання компенсації. «У ряді відділень, на які припадає дуже великий потік вкладників неплатоспроможних банків, клієнти можуть отримати відшкодування відразу після звернення. Зокрема, це стосується тих громадян, які під час оформлення вкладу були зареєстровані в одній області, а в даний час проживають в іншому регіоні», – уточнює заступник голови правління Укрексімбанку Світлана Монастирська. На полудень 16 червня Укрексімбанк провів майже 7 тисяч виплат на загальну суму понад 170 млн грн.
Система отримання відшкодувань через Укргазбанк включає попередню реєстрацію. Це можна зробити цілодобово через кол-центр, повідомивши ідентифікаційний податковий номер. Зареєструватися можна також на сайті банку на спеціальній сторінці «Фінансовий радник», вказавши номер телефону для зв'язку. Але очікувати дзвінка від співробітника банку доведеться три-чотири доби. Для того щоб швидше повертати кошти, Укргазбанк продовжив операційний день до 19:00, а відділення, в яких спостерігається найбільше навантаження, працюють тепер і по суботах. За перші три дні він повернув кошти 8586 вкладникам на 218,5 млн грн.
Наслідки вливання
Останні кілька місяців експерти попереджали НБУ, що початок виплат вкладів може дестабілізувати валютний ринок. Клієнти Дельти отримують компенсацію валютних вкладів у гривні за курсом 26,85 грн/$, який діяв на момент запровадження тимчасової адміністрації. За березень-червень гривня зміцнилася, і минулого тижня в небанківських фінансових компаніях можна було купити долари по 21,02 грн – на 21,7% дешевше, ніж вони коштували три місяці тому. Тобто максимальна сума компенсації в 200 тис. грн на момент введення тимчасової адміністрації була еквівалентною $7448. Отримавши 200 тис. грн зараз, на них можна було б купити $9514 – на 27,7% більше. Ускладнює купівлю 2-відсотковий пенсійний збір і обмеження купівлі валюти сумою до 3 тис. грн в еквіваленті в одному обміннику. Але на чорному ринку немає ні лімітів, ні зборів.
У четвер-п'ятницю міжбанк закрився на рівні 21,03-21,06 грн/$, але вже в понеділок-вівторок долар різко подорожчав до рівня 22,14 грн. На готівковому ринку долар продавали не вище, ніж по 23,1 грн. В НБУ спростовують наявність зв'язку між початком виплат вкладів Дельта Банку і стрибком курсу. Заступник голови НБУ Олег Чурій заявив журналістам, що зростання курсу в останні два дні є тимчасовим, викликаним нерівномірним надходженням валютної виручки, і НБУ не проти 10-відсоткових коливань. «У нас немає бажання тримати курс фіксованим – у нас зараз плаваючий курс», – сказав він. На його думку, виплати вкладів не впливають на курс, оскільки на валютному ринку є обмеження в 3 тис. грн в одні руки.
Проте це обмеження відсутнє на чорному ринку. «У зв'язку з виплатами по Дельта Банку відбувається викид гривні на ринок, і це тисне на курс. Але Нацбанк в змозі тримати курс під контролем. Коливання курсу відбуваються здебільшого на чорному ринку, тому що люди в основному купують валюту не в банківських відділеннях», – зазначає перший заступник голови правління Укрсоцбанку Тамара Савощенко. Учасники ринку сподіваються, що вливання готівкових коштів не посилить інфляцію, оскільки банки мають на меті утримати більшу частину виплачуваних компенсацій на депозитах. Ощадбанк вже повідомив про те, що половина вкладників вирішили розмістити гроші на його рахунках. У ПриватБанку таких клієнтів 30%, в Укрексімбанку – 44%. «Це позитивний фактор для ринку, адже кошти, які залишилися в банку, не сприятимуть зростанню інфляції, а працюватимуть на вкладників, на країну», – упевнений голова правління Ощадбанку Андрій Пишний. Але яку саме суму ці люди залишають у банках, банкіри поки не кажуть.
Елена Губарь, Виктория Руденко
Виправдання статусу
Потерпілі отримали страхових виплат в I кварталі на 1,56 млрд грн – на 28% більше, ніж роком раніше. Середній рівень валових страхових виплат зріс з 23,2% до 25,6% і, як і раніше, був набагато вищим у компаній з топ-10 за обсягом премій – 37,6%. Рекордно збитково спрацювала «ІНГО Україна» – 110%. «Ми, як і раніше, виплачуємо збитки, в тому числі великі. Збільшення обсягів страхових виплат безпосередньо пов'язано з девальвацією гривні. Наприклад, в автострахуванні це призвело до подорожчання запчастин для автомобілів і послуг фірмових СТО», – сказав FinMaidan голова правління СК «ІНГО Україна» Ігор Гордієнко.
Найбільші виплати страховики проводили з КАСКО. 50 компаній, які надали дані журналу Insurance Top, заплатили в цьому сегменті 433,3 млн грн (рівень виплат – 59,4%). «Ринок КАСКО дуже конкурентний. Клієнти самі вибирають собі партнера, тому головне правило для страховика – не просто платити, а платити швидко і якісно», – зазначає перший віце-президент СК «АХА Страхування» Андрій Перетяжко. У цьому виді страхування намагаються платити навіть ті компанії, які відчувають проблеми з платоспроможністю. «Інакше вони втратять клієнта, а повернути довіру буде вкрай складно», – нарікає страховик.
Трохи активніше страховики стали платити з добровільного ОСЦПВ: рівень виплат зріс з 17,9% до 20,7%. «Як правило, клієнти укладають договори добровільного страхування цивільної відповідальності з тими компаніями, з якими у них укладені договори КАСКО. Щоб зберегти клієнтів, доводиться платити», – уточнює Андрій Перетяжко. У сегменті ОСЦПВ тенденція песимістична. Рівень виплат у 45 найбільших компаній склав 40,4%, що на 10 п.п. нижче, ніж роком раніше. При цьому у лідера сегмента – «Оранти» – рівень виплат склав 26,3%, у СК «Провідна» – 36,2%, СГ «ТАС» – 43,1%. Найменше відношення виплат до премій – у СТ «Домінанта» (11%), UTICO (19,7%) та Європейського страхового альянсу (21,8%).
Економлять на здоров'ї
Знизився рівень виплат і в добровільному медстрахуванні: 53,2% проти 55,2% роком раніше. 40 СК виплатили 244,2 млн грн. «Кожен новий укладений договір, особливо з крупним клієнтом, дозволяє страховику істотно наростити премії, при цьому виплати проводяться за раніше укладеними договорами, тому їх рівень невисокий», – пояснює Андрій Перетяжко. Ще однією причиною зниження рівня виплат є виключення з договорів необов'язкових послуг, таких як профілактичні заходи, вітамінізація або оздоровлення. СК також використовують франшизу: клієнтам доводиться самостійно доплачувати за лікарські препарати або за обслуговування в клініках більш високого класу.
Звітність II кварталу також покаже зростання виплат: девальвація, пік якої припав на лютий, ще не встигла в повному обсязі відбитися на виплатах страховиків. Наприклад, з ОСЦПВ середній термін виплати перевищує 120 днів, а це означає, що за страховими випадками, які сталися в лютому, страховики заплатять у серпні-вересні.
Преміальний сегмент
Криза на страховому ринку завершилася. У I кварталі 2015-го страховики залучили 6,09 млрд грн премій, що на 15,7% більше, ніж на початку минулого року, йдеться в дослідженні галузевого журналу Insurance Top. У ризиковому страхуванні (обсяг премій – 5,6 млрд грн) лідером стала «Уніка» – 307,6 млн грн (+60,1%). На другому місці – «АХА Страхування» (213,1 млн грн, +44,3%). Замикає трійку лідерів «Кремінь», чиї збори знизилися на 12,7%, до 203,9 млн грн. Примітно, що в I кварталі 2014 року «Уніка» завдяки розвитку своєї франчайзингової мережі також обганяла за преміями компанію «АХА Страхування», але вже до кінця року поступилася позиціями французькому страховику.
І хоча ринок зріс лише на 15%, ряд страховиків з топ-10 збільшували портфелі набагато швидше. «PZU Україна» зібрала на 85% більше премій, СГ «ТАС» – на 37%, «Провідна» – на 31%. Але зростання премій не означає розширення клієнтської бази, навпаки, бажаючих застрахуватися стало менше. «Кількість клієнтів – як фізичних, так і юридичних осіб – трохи зменшилася. Це об'єктивно пов'язано з економічним спадом в країні. Однак девальвація гривні вплинула на всі види страхування. Найбільше зростання відбулося в страхуванні КАСКО та “Зеленій карті”», – говорить FinMaidan голова правління СК «ІНГО Україна» Ігор Гордієнко (+22,5%). Директор департаменту прямих продажів компанії «Арсенал Страхування» (+ 13,6%) Олексій Алексашин підрахував, що девальвація забезпечила приріст премій КАСКО на 35%, з добровільного медичного страхування – близько 30%.
Далеко не всі учасники ринку вважають девальвацію основною причиною зростання премій. «Частка видів страхування, що залежать від курсу валют, в нашій компанії не перевищує 30%. Основна частина продажів росла з хорошою динамікою за рахунок збільшення кількості нових договорів і профілю договору. Але є й такі види, наприклад, КАСКО, продажі якого істотно скоротилися в кількості договорів, і це просідання підтримала девальвація. У «Зеленій карті» зростання відбулося не тільки завдяки курсовим змінам, але й за рахунок збільшення кількості проданих полісів», – запевняє директор департаменту продажів СК «PZU Україна» Василь Дужак. Деякі компанії продовжили зміцнювати позиції за рахунок конкурентів. «Українська страхова група» (+21,6%) працевлаштувала ряд фахівців з ДМС, які пішли з «Allianz Україна» після того, як СК прийняла рішення відмовитися від цього виду страхування.
Скорочення попиту фізосіб помітно за часткою в портфелі страховиків. Якщо в січні-березні 2014 року від фізосіб надійшло 41,5% премій, то в січні-березні 2015-го – 36,4%. Змінилася також модель співпраці з роздрібними клієнтами через посередників: якщо раніше завдяки банкам і торговим мережам просувалося страхування застав і життя позичальників, то тепер страховики продають через банки-агенти інші продукти. Як розповіла FinMaidan одна з клієнток Креді Агріколь Банку, щоб отримати переказ, їй довелося придбати страховий поліс «Уніки». «Мені пропонували застрахувати майно, відповідальність перед третіми особами або придбати страховку від нещасного випадку», – сказала вона.
Життя жевріє
Зміна лідера сталася і в сегменті страхування життя. За підсумками I кварталу найбільше премій отримала «МетЛайф» – 84 млн грн (+15%). На друге місце опустилася «Уніка Життя» (70,4 млн грн, -35%). «МетЛайф», як і лідер ризикового страхування – «Уніка», зробила ставку на роботу агентів. Як розповів FinMaidan один з вкладників Платинум Банку, під час повернення депозиту менеджер запропонував йому поліс страхування «МетЛайф». Страхування життя, здоров'я і працездатності недороге – 49 грн на рік, але страхова сума не перевищує 30 тис. грн, а покриття обмежене постійною непрацездатністю особи внаслідок нещасного випадку на транспорті або смертю. «Спільно зі страховою компанією ми відібрали продукти, які цікаві нашим клієнтам. Якщо виникатимуть нові запити від клієнтів, ми будемо обов'язково переглядати продуктову лінійку», – розповіла начальник управління агентських продажів департаменту продажів Платинум Банку Олена Колядич.
Оскільки йдеться про добровільне страхування, банк не дає клієнтам можливості широкого вибору. «Ми пропонуємо клієнтам страхування життя, яке включає в себе страхування від нещасного випадку, страхування здоров'я, критичних захворювань. Крім того, пропонуємо страхування майна, захист по безробіттю і навіть сервіс повернення втрачених речей. Зараз пілот проходить з чотирма страховими компаніями. Після закінчення пілота будуть розглянуті пропозиції від інших страхових компаній і вибрано той продуктовий мікс, який буде відповідати потребам наших клієнтів», – говорить Олена Колядич.
Проблеми з правом вимоги
Складні відносини з позичальниками – це не єдина проблема банків. Конфлікти у них виникають і з поручителями. УкрСиббанк попросив Конституційний суд дати офіційне трактування другого речення частини 4 статті 559 Цивільного кодексу, яка регламентує припинення поруки. Конституційний суд 4 червня провів усні слухання і перейшов у закритий режим розгляду справи.
У ст. 559 ЦК йдеться про те, що порука припиняється після закінчення строку, зазначеного в договорі. «Якщо такий строк не встановлено, порука припиняється, якщо кредитор протягом шести місяців від дня настання строку виконання основного зобов'язання не пред'явив вимоги до поручителя», – зазначено в кодексі. Навколо слова «вимога» і виник конфлікт. На думку позивача, суди в однакових випадках по-різному застосовують цю норму. «В одних випадках поняття «вимога» ототожнюється з позовом, а в інших розуміється як напрям і/або вручення поручителю вимоги про погашення боргу», – описується позиція позивача.
Якщо «вимога» – це позов, отже, банк має лише шість місяців на подачу позову з моменту появи заборгованості. І вже перший день прострочення повинен бути сигналом, що пора готувати позов до суду, інакше право вимоги по боргу може бути втрачено. УкрСиббанк вважає, що йдеться про вимогу до поручителя, а не про судовий позов.
У Незалежній асоціації банків України поділяють цю думку. «Кредитори розцінюють «вимогу» як спосіб позасудового врегулювання суперечок. Якщо до поручителя відразу потрібно подавати позов, це позбавляє поручителя права на добровільне виконання зобов'язань, а боржник позбавляється можливості вирішити питання в переговорному процесі. Тому «вимогу» кредитори розуміють саме як вимогу, а не як позов», – пояснюють в асоціації.
Питання зворотності
Для банків це питання актуальне. За даними НБУ, понад 25% їх кредитного портфеля не обслуговується, що призводить до стягнення застав позичальників чи пред'явленням фінансових вимог до поручителів. І конфлікти банків з поручителями не рідкість. Наприклад, на початку червня СК «Актив-Страхування» домоглася перегляду судових рішень за своєю порукою за кредитами компаній братів Клюєвих. «На ринку поняття хорошої кредитної історії тільки приживається. І поки люди ще не відчули на собі негативні наслідки неплатежів, як це прийнято в європейських країнах, де показник хорошої кредитної історії впливає не тільки на майбутні кредити, але й на працевлаштування», – говорить про ситуацію на ринку заступник голови правління Юніон Стандард Банку Ольга Гулькова.
Однак навіть удосконалення законодавства навряд чи допоможе кардинально поліпшити ситуацію з проблемними кредитами. «З цією проблемою стикаються на сьогодні всі банки. Стратегія кожного банку залежить від того, як він працює з простроченою заборгованістю», – говорить директор департаменту роздрібного бізнесу, член правління Піреус Банку Іліас Музаксі.
Втрата активності
Вже більше чверті банківських кредитів не обслуговується. Частка поганих кредитів (NPL) з початку року зросла з 19% до 25,5%, у тому числі в квітні зростання склало 0,8 процентних пункта, а місяцем раніше – 1,2 п.п., підрахували в Нацбанку. «Крім ризику ліквідності, банки стикаються з підвищеним ризиком платоспроможності, що випливає з швидкого погіршення якості активів на тлі серйозного економічного спаду і втрат, понесених банками у Криму та Донбасі», – йдеться в презентації Нацбанку, підготовленій заступником голови НБУ Дмитром Сологубом.
Офіційні дані НБУ є верхівкою айсберга – банкіри завжди прагнули показувати реальний рівень необслуговуваних кредитів, щоб не формувати резерви. В 2014 році частка поганих кредитів, за класифікацією НБУ, зросла з 12,9% до 19%. Але в показнику НБУ були відсутні субстандартні кредити, значна частина яких реструктуризована або пролонгована. З їх урахуванням частка проблемних кредитів, за методикою МВФ, збільшилася в 2014 році з 23,5% до 32%.
Найбільші втрати банки понесли через анексію Криму, військові дії на Донбасі та девальвацію гривні. До речі, девальвація гривні також спотворила реальну динаміку кредитного портфеля. Наприклад, заборгованість позичальників Криму з 1 лютого 2014 року до 1 травня 2015-го на папері майже не змінилася – скоротилася з 16,6 млрд до 16,27 млрд грн. Точна цифра кредитів, що не обслуговуються в зоні АТО, не повідомляється, але відомо, що кредитний портфель усіх позичальників Донецької та Луганської областей за більш ніж рік скоротився з 63,8 млрд до 51,6 млрд грн. Торік банки покинули ці території: відділення були закриті, а інфраструктура – відключена. Це ускладнило погашення кредитів громадян, а підприємства, в основному, продовжили платити за боргами.
Глобальна проблема
Питання проблемних кредитів у банків зараз на другому місці після питання ліквідності, а часто вони невіддільні, наприклад, тоді, коли через припинення погашення кредитів банки не можуть повертати вклади. «Однією з основних причин введення в банки тимчасових адміністрацій та їх ліквідації є проблеми з кредитним портфелем, які є у всіх банків. Кілька років тому головною проблемою був рітейл, а тепер корпоративний сектор», – стверджує голова правління БТА Банку Костянтин Серьогін. Саме через неплатежі юридичних осіб за кредитами банки, що мали зовнішнє фондування від материнських структур, почали процес конвертації таких кредитних ліній в капітал. У подальшому за рахунок цих коштів будуть сформовані резерви. Укрсоцбанк проведе конвертацію приблизно на $500 млн, а російський банк ВТБ заявив, що готовий конвертувати в капітал «дочки» до $800 млн.
Але це лише тимчасове вирішення проблеми. По-перше, в подальшому необхідно стягнути кошти з проблемних боржників, а по-друге – знизити ризики шахрайства майбутніх недобросовісних позичальників, які беруть кредити, не збираючись їх повертати. З цією метою НБУ і банкіри вже більше року говорять, що готують законопроект про захист прав кредиторів. «Уряд і президент заявляють про те, що готові захищати кредиторів. Але насправді ніхто нічого не робить. У законодавстві повно ляпів, а в судовій системі не відбувається ніяких змін, – розчарований голова правління Піреус Банку Сергій Наумов. – У нас був випадок, коли клієнт взяв кредит у семи банків під одну й ту саму заставу. Було заведено кримінальну справу, він сидить у СІЗО, але при цьому примудряється впливати на прокуратуру. Прокуратура накладає арешт на майно його підприємств і нічого неможливо реалізувати».
І поки механізми впливу на проблемних боржників не зміняться, частка NPL ростиме або, як мінімум, залишатиметься високою. «Головні причини такої ситуації – це низька платіжна дисципліна і проблеми в законодавстві. Треба доопрацювати закон про банкрутство, потрібна можливість порушувати цивільні позови про шахрайство, треба розробити механізм захисту від переведення активів на других осіб, – пропонує голова правління ВТБ Банку Костянтин Вайсман. – Також необхідно впровадити заходи, щоб недобросовісний позичальник не міг користуватися своїми активами і активами своїх підприємств, в тому числі й тими, які знаходяться за кордоном».
Можна не поспішати
Банки, що отримали за останній рік десятки мільярдів гривень рефінансування, можуть не поспішати з погашенням кредитів Нацбанку. Постанова НБУ № 363 від 9 червня «Про заходи щодо зміни умов користування кредитами для підтримки ліквідності банків та операціями репо» дозволяє банкам «розслабитися» майже до 2020 року. «Повернення основного боргу за такими кредитами здійснюється рівними частинами протягом другого – п'ятого років з періодичністю не рідше одного разу на місяць і з щорічним поверненням не менше 25% основного боргу», – йдеться в документі. Графік щомісячного повернення відсотків за користування кредитами буде складено банком з урахуванням кінцевого терміну повернення коштів. Ставка позик фіксується на 9 червня 2015-го.
Нацбанк перестраховується від можливих зловживань банків, тому вимагає від них обгрунтувати пролонгацію, і залишає за собою право відмовити в пролонгації, якщо структура власності установи є непрозорою. Для пролонгації кредиту банк має довести неможливість погасити кредит в передбачений термін, подати оновлену програму фінансового оздоровлення на термін до 10 червня 2020 року і графік повернення боргу. Якщо переданого НБУ забезпечення недостатньо, він повинен погасити частину боргу або довнести заставу.
Центробанк йде на поступки банкам вже не вперше: 19 лютого регулятор продовжував термін погашення заборгованості до 10 червня. «Введення кредитних канікул сприяло збереженню ліквідності банківської системи та забезпеченню виконання банками своїх зобов'язань перед вкладниками та іншими кредиторами. Останнім часом намітилася тенденція до поступового зростання ліквідності банківської системи. Ця тенденція посилюється припливом коштів фізичних осіб», – йдеться в повідомленні регулятора.
Заборгованість банків і ФГВФО перед Нацбанком за травень зменшилася на 4,7 млрд грн – до 131,92 млрд грн. Минулого місяця їм було видано нових кредитів на 1,4 млрд грн, вони погасили – на 6,1 млрд грн.
Опція для небагатьох
Банкіри підтримують ініціативу НБУ, оскільки «практично всі банки відчувають нестачу ліквідності». «У цих умовах пропозиція про продовження термінів погашення кредитів є не просто своєчасною, але й вкрай необхідною», – стверджує заступник голови правління банку «Кредит-Дніпро» Сергій Волков. «Хоча зараз починається процес повернення вкладів у банківську систему, вимагати від ряду банків повернення отриманого фінансування НБУ без урахування їх поточного стану означало б відкласти стабілізацію ситуації в банківській системі та зниження ставок на грошовому ринку на невизначений термін, що не сприяло б відновленню економіки. У будь-якому разі можливість продовжити фінансування – це краще, ніж її відсутність», – вважає директор з економічного аналізу та стратегічного планування ВТБ Банку Михайло Папанов. Дійсно, якщо в квітні гривневі вклади фізосіб зросли на 4,2 млрд грн, то в травні вони впали на 2,1 млрд грн. Річний UIRD знаходиться вище 21% річних.
Можливість продовжити фінансування – це краще, ніж її відсутність
Але не всі вважають рішення НБУ послідовним. В одному з банків з іноземним капіталом розповіли FinMaidan, що постанова регулятора суперечить заявам, що до 2018 року всі банки повинні повністю докапіталізуватися, у тому числі для відновлення ліквідності, і виконувати всі нормативи НБУ. «Виходить, що Нацбанк підтверджує, що подані йому плани докапіталізації нездійсненні?» – дивується топ-менеджер банку.
У ряді установ стверджують, що залучали короткострокове фінансування для покриття тимчасового дефіциту ліквідності, і необхідності в продовженні позик немає. «Банк залучає рефінансування виключно під заставу ОВДП з власного портфеля шляхом участі в процентних тендерах. Ресурси на таких тендерах залучаються на термін від двох тижнів до трьох місяців. Ми завжди своєчасно, а іноді й достроково повертали рефінансування. Тому нинішня постанова для нас не актуальна», – запевняють у Фідобанку. «Ми залучали кредити на термін до двох місяців. Ми фактично розрахувалися з НБУ і не потребуємо пролонгацій», – сказав голова правління банку «Хрещатик» Дмитро Гриджук. В Універсал Банку також говорять про погашення заборгованості. «Ситуація в банку дозволяє нам з оптимізмом дивитися в майбутнє, і варіант пролонгації терміну погашення стабілізаційної позики поки не розглядався. Але усе залежатиме від подальшої ситуації на ринку», – зазначає Сергій Волков. Лідер з залучення кредитів, ПриватБанк, рішення НБУ не прокоментував.
В одному з банків припустили, що постанова НБУ розрахована на банки, які отримували рефінансування ще на початку 2014-го, коли установи зіткнулися з масовим відтоком вкладів. «Тоді фінансування отримували всі, в заставу бралося все. Багато банків, які залучали кошти, вже визнані неплатоспроможними. Але деяким все-таки вдалося вижити і зараз Нацбанк намагається їх підтримати», – повідомив співрозмовник FinMaidan.
Умови пролонгації банкіри вважають жорсткими. «Ставка кредитів рефінансування повинна бути плаваючою і залежати від облікової ставки НБУ в конкретному часовому періоді, тобто відображати ринкову вартість грошей в даному періоді», – заявив директор фінансово-економічного департаменту банку «Фінанси та Кредит» Дмитро Балун. «Коректно щодо банків було б встановити плаваючу ставку, а не фіксувати її на одному значенні», – тієї ж думки Сергій Волков. Але Михайло Папанов вважає, що «заморожена ставка стимулюватиме банки до дострокового повернення коштів НБУ після стабілізації ситуації на фінансовому ринку і зниження ставок». Тому навряд чи банки зволікатимуть з погашенням боргу.
ТОП-новини