![Фінансовий клуб](https://secure.gravatar.com/avatar/0de5ae12ef68b80eda3453d1da6c2011?s=100&default=https%3A%2F%2Ffinclub.net%2Fcomponents%2Fcom_k2%2Fimages%2Fplaceholder%2Fuser.png)
Фінансовий клуб
Страхова інфляція
За перші три місяці поточного року обсяг зібраних страховиками премій з ОСЦПВ підскочив на 17,8% – до 607 млн грн – на тлі падіння кількості укладених договорів на 12,8%, до 1,62 млн шт. Про це вчора повідомили в Моторному (транспортному) страховому бюро України (МТСБУ). Таким чином, середня ціна одного поліса підвищилася з 277,8 до 375,1 грн.
Це високі темпи, враховуючи, що минулий рік страховики завершили 1,4-процентним зростанням. Подорожчання страховки було визначено ще влітку – МТСБУ рекомендувало з 1 червня 2014-го відмовитися від мінімальних базових коефіцієнтів для розрахунку вартості ОСЦПВ. «Майже всі учасники ринку прислухалися до рекомендацій та використовували при укладанні договорів вищі коефіцієнти», – говорить голова правління СК «Княжа» Дмитро Грицута.
За даними учасників ринку, вартість поліса зросла на 30-50%, однак через те, що страховики в березні 2014 року перестали укладати договори в Криму, а потім втратили бізнес у Донецькій та Луганській областях, загальне зростання премій опинилося на рівні статистичної похибки . Але компанії, кількість клієнтів ОСЦПВ яких не змінилася, сповна скористалися підвищенням середньої вартості страхування на 35%. «Нам вдалося зберегти практично усіх своїх клієнтів, а обсяг премій виріс на 46%», – зазначає в.о. заступника директора з обов'язкових видів страхування СТ «Іллічівське» Ірина Маркевич.
Комплекс проблем
Невирішеною залишається проблема агентських винагород. «Деякі компанії продовжують платити високі комісійні, що негативно відбивається на їхній платоспроможності», – говорить Дмитро Грицута. Страховики регулярно залишають ринок. Востаннє це відбулося 8 травня: Нацкомфінпослуг анулювала ліцензію на ОСЦПВ у СК «Україна», яка отримувала негативні оцінки роботи в сегменті ОСЦПВ і мала заборгованість перед фондами МТСБУ.
Ринок перерозподіляється на користь компаній з іноземним капіталом, кажуть його учасники, але точних цифр поки немає. «Цей процес почався ще минулого року: зараз розрив між трійкою лідерів у сегменті ОСЦПВ – компаніями «Оранта», ТАС і «Провідна» – та іншими учасниками ринку скорочується», – зазначає Дмитро Грицута. За його словами, найближчим часом кількість укладених договорів продовжить зменшуватися. «І не тільки за рахунок клієнтів Донецької та Луганської областей. Деякі автовласники перестали купувати ОСЦПВ через скорочення доходів, що змушує їх економити», – нарікає Дмитро Грицута.
Втрата бізнесу в Криму та зоні АТО скоротила виплати. У I кварталі страховики отримали на 25% менше заяв від постраждалих на 265,7 млн грн (-5,4%). Кількість врегульованих справ впала на 15,8%, за ними виплачено 244,2 млн грн (-3,5%). Частка випадків, врегульованих за допомогою європротоколу, виросла до 9,15%, але сума виплат за ними – лише 12,1 млн грн (+ 33,5%).
Буде дорожче
Страховики визнають, що у виплатах за січень-березень не відображена девальвація. За даними МТСБУ, середній розмір виплати зріс лише на 1 тис. грн – до 10,3 тис. грн. «У нинішній статистиці відображені виплати за страховими випадками, які настали восени минулого року. Зростання виплат, викликане падінням курсу гривні в лютому 2015-го, ми побачимо в кращому випадку в звітності за півріччя», – говорить Дмитро Грицута.
«За аналітикою нашої компанії, вартість «кошика» запчастин у порівнянні з 2014 роком зросла на 216,8%», – підрахувала Ірина Маркевич. «У нашій компанії спостерігається планомірне зростання середнього розміру виплати, починаючи з середини 2014-го. За цей період середній розмір виплати збільшився більш ніж на 20%, і це зростання могло би бути ще більш значним, якби не граничний ліміт виплати у 50 тис. грн, оскільки частка максимальних виплат порівняно з минулим роком також зросла. Ми очікуємо стабілізації величини середньої виплати з квітня-травня, оскільки в цей період закінчується термін врегулювання справ, які настали до останньої значної зміни курсу валют в лютому», – розповідає директор департаменту врегулювання збитків СК «Альфа Страхування» Олександр Ваховський.
Почастішали випадки, коли максимального ліміту в 50 тис. грн виявляється недостатньо для виплати потерпілому. Це ще одна нова тенденція. «Поки ліміти не змінено, ми не можемо нічого вдіяти. Платимо максимальну дозволену суму – 50 тис. грн», – говорить Дмитро Грицута. У березні МТСБУ подало у Нацкомфінпослуг пропозицію переглянути ліміти відповідальності з ОСЦПВ і підвищити їх щонайменше у півтора рази (див. «ОСЦПВ не може стриматися»). Проте відповіді від комісії поки не було.
У той же час обсяг премій тільки зростатиме: з 1 травня 2015-го МТСБУ рекомендувало при розрахунку вартості ОСЦПВ використовувати ще більш високі коефіцієнти (див. «ОСЦПВ набирає висоту»), що призведе до додаткового подорожчання на 25-30%.
Перший на торг
Українська влада в результаті переговорів із зовнішніми кредиторами, МВФ і Світовим банком прийняла рішення йти шляхом зменшення кількості державних банків. Один із способів досягнення цієї мети – приватизація. Кабінет міністрів уже підтримав пропозицію Мінфіну і включив Український банк реконструкції та розвитку (УБРР), 99,9945% акцій якого належить державі, до переліку об'єктів, що підлягають приватизації. «Міністерство фінансів здійснює заходи щодо підвищення якості корпоративного управління в державних банках, а також аналізує доцільність збереження державної форми власності в найменших з них. Для збільшення ефективності державної присутності в банківському секторі міністерство прийняло рішення про приватизацію УБРР», – йдеться в повідомленні Мінфіну.
УБРР працює з 2003 року і зараз є найменшим банком – на 1 квітня посідав останнє (133-є) місце за активами серед платоспроможних банків (99,9 млн грн) із статутним капіталом 118 млн грн. Держава ніколи не займалася його розвитком, це підтверджується навіть нинішнім ставленням Мінфіну до банку. У повідомленні про «ключові факти про УБРР» зазначено, що банк за активами посідає 166-е місце. Таку позицію ця установа мала ще на 1 жовтня 2014 року.
УБРР створювався як банк другого рівня, тобто такий, який кредитує економіку не напряму, а через уповноважені банки
Офіційно УБРР створила Українська державна інноваційна компанія, яку через три роки передали в управління Держагентства з інвестицій та інновацій. Голова агентства Віктор Івченко в середині 2007 року намагався продати контрольний пакет банку малайзійській фінансовій групі Hong Leong, але переговори не увінчалися успіхом.
УБРР, створений подібно до ЄБРР, так і не почав займатися видачею довгострокових кредитів на інвестиційні та інфраструктурні проекти. Банк працював виключно з підприємствами, але вкрай неактивно. Поточний портфель кредитів юросіб складає всього 1,14 млн грн, а резерви сформовані на суму 14,59 млн грн. Його зобов'язання перед підприємствами складають всього 214 тис. грн. Банк не має відділень, а працюють у ньому 33 співробітника. УБРР має право працювати з іноземною валютою і має три ліцензії НКЦПФР.
Державна частка
На сьогодні у власності держави перебувають вісім банків. Кабінету міністрів належить по 100% акцій Ощадбанку, Укрексімбанку, УБРР і Держзембанку, Мінфіну – 92,99981% акцій Укргазбанку, 99,9937% Родовід Банку і 99,9369% банку «Київ», Нацбанку – 77,79% банку «Розрахунковий центр». Уряд намагається позбутися частини своїх активів на банківському ринку ще з часів кризи 2009 року, коли були націоналізовані Укргазбанк, Родовід і «Київ».
Після цього Світовий банк піднімав питання про приватизацію цих банків, але уряд затягував цей процес, а потім почалася нова криза. Ще в 2010 році Фонд держмайна пропонував продавати їх на аукціонах з мінімальним кроком торгів у 1% вартості пакета. Однак Держкомісія з цінних паперів та фондового ринку почала вимагати продажу акцій рекапіталізованих банків тільки на фондових біржах. У 2012 році законом № 4524-17 було визначено, що вони можуть бути продані тільки стратегічним інвесторам. До того ж їхні колишні власники не зможуть бути покупцями. У результаті жоден з цих трьох держбанків так і не залучив якогось приватного інвестора. Для них навіть не вибрали радника.
Питання з банком «Київ» вирішене: його визнали неплатоспроможним, запровадили тимчасову адміністрацію і почали процес передачі активів до Укргазбанку. Після цього в капітал Укргазбанку може увійти IFC і ЄБРР, які ведуть перемовини з владою. Санаційний Родовід Банк після завершення роботи із проблемними активами буде ліквідований. Рішення про закриття Держзембанку влада ухвалила ще в 2014 році. НБУ готовий вийти з капіталу «Розрахункового центру». З урахуванням цих кроків у держави з восьми банків повинно залишитися лише два-три.
Стратегія розвитку
Експерти вважають, що знайти покупця на УБРР буде нескладно, оскільки купити банк, що вже працює, дешевше, ніж створювати банк – для цього інвесторові необхідно мінімум 500 млн грн. Головне, щоб рішення про його продаж було остаточним і процес пошуку інвестора не затягувався. «Зараз невеличкі банки, особливо ті, які не вели активної діяльності, будуть більш цікаві інвесторам. Банки, наповнені кредитами, ніхто не прагне купувати, тому що потрібно провести не тільки due diligence цих активів, але й передбачити, що з ними буде далі, – вважає головний фінансовий аналітик рейтингового агентства «Експерт-Рейтинг» Віталій Шапран. – Крупні державні банки продати буде набагато складніше, ніж маленькі».
В цілому ринок M&A в Україні дуже обмежений
«В таких умовах навряд чи інвестори будуть пропонувати більше 0,2-0,5 капіталу за придбання 100% акцій банку. Навіть у січні 2014 року, до анексії Криму і війни на Донбасі, було заявлено про те, що Правекс-банк продадуть групі Фірташа всього за 74 млн євро або 0,6 капіталу, – говорить аналітик Empire State Capital Partners Євген Петруша. – До кінця I кварталу регулятивний капітал УБРР становив 75 млн грн, а показник його адекватності знаходився на рівні 98% при нормативі 10%. Через високі витрати банк показав чистий збиток в розмірі 0,5 млн грн. Виходячи з цього, банк теоретично можна продати за 20-25 млн грн».
Ціну угоди підніме остання інвестиція Укргазбанку. Для докапіталізації УБРР 28 квітня Укргазбанк вклав у нього 28 млн грн на шість років на умовах субординованого боргу. Відсоткова ставка дорівнює обліковій ставці НБУ плюс 1,5%. Також вартість УБРР буде залежати від розміру реальних активів. «Такий банк можна оцінити за розміром чистих активів мінус ризики і зобов'язання. Можливо, у власності банку також є майно та будівлі», – пояснює Віталій Шапран. З 99,9 млн грн активів УБРР грошові кошти склали всього 1,27 млн грн.
Через кілька років на ринку залишиться не більше трьох державних банків, кожний з яких матиме свою стратегію. «Передбачається, що Укрексімбанк виконуватиме функції банку розвитку і працюватиме з корпоративним сектором, Укргазбанк, швидше за все, займеться малим і середнім бізнесом, а Ощадбанк, як і звичайно, продовжуватиме обслуговувати в основному населення», – вважає головний радник голови правління Укрексімбанку Борис Соболєв. Для вироблення стратегій для держбанків їх наглядові ради очолив заступник міністра фінансів з питань європейської інтеграції Артем Шевальов.
Перехідний прапор
Парламентський комітет з питань фінансової політики та банківської діяльності 19 травня рекомендував депутатам прийняти за основу законопроект № 1797-1 «Про страхування». Документ зареєстровано 6 лютого групою депутатів від коаліції. Альтернативний законопроект № 1797 його автор Антон Яценко відкликав, розповів голова профільного комітету Сергій Рибалка.
Робота над новою редакцією закону про страхування триває з 2010 року. Майже три роки тому, 22 травня 2012-го, законопроект № 0965 з новою редакцією профільного закону був прийнятий за основу, але друге читання так і не відбулося. Роботу над документом відновили в жовтні 2013 року, але до другого читання законопроект знову не «дожив». Документ розроблявся з урахуванням норм директив ЄС. У ньому передбачені окремі класи страхування для ризикового страхування і страхування життя, впроваджується електронний поліс, а також розроблено механізм пруденційного нагляду. Крім того, компанії зі страхування життя отримають доступ до інвестиційного страхування, а також до ринку медичного страхування. Посиляться вимоги до забезпечення платоспроможності та фінансової стійкості страховиків. Перестрахувальна діяльність підлягатиме ліцензуванню, а доступ на ринок страховиків-нерезидентів буде спрощено.
Доопрацювати не можна ухвалити
Незважаючи на те що робота над документом ведеться безперервно вже більше п'яти років, подана редакція нового закону «Про страхування» влаштовує не всіх депутатів і учасників страхового ринку. Члени комітету запропонували доопрацювати документ під час його підготовки до другого читання. «Я чекав впровадження більш глибокого регулювання страхового ринку. У законопроекті необхідно передбачити створення на страховому ринку структури, аналогічної банківському Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, що дозволить без проблем виводити з ринку проблемні компанії», – вважає член комітету Руслан Демчак. «Необхідно доопрацювати документ в частині розширення наглядових функцій і повноважень тимчасового адміністратора. Зараз тимчасовий адміністратор працює в СК «Гарант-Авто», і ми бачимо всі проблеми в існуючому законодавстві», – пояснив депутатам член Нацкомфінпослуг Олександр Зальотов.
Зауваження є навіть у Нацкомісії з цінних паперів та фондового ринку. «Документом передбачається створення пенсійних та інвестиційних фондів. Пропонуємо, щоб управлінням цими фондами займалися компанії з управління активами, підконтрольні НКЦПФР», – сказав представник НКЦПФР в ході засідання комітету. «Під час роботи над документом були скасовані відмінності між брокерами та агентами. Дуже важливо чітко розділяти ці поняття. У законодавців є розуміння цього, тому до другого читання потрібні зміни», – каже директор Федерації страхових посередників України Сергій Іншаков.
Спірне питання
Є зауваження і у страхового ринку, наприклад, щодо створення саморегулівної організації (СРО). «Ми проти обов'язкового членства страховиків у СРО. В Україні понад 400 компаній мають ліцензії на страхування, але тільки 100 з них займаються реальним страхуванням. Повернутися до ідеї створення СРО можна через три-чотири роки, після того як завершиться процес очищення страхового ринку», – вважає президент Української федерації страхування Андрій Перетяжко. Тема СРО неодноразово ставала каменем спотикання між депутатами і страховиками: норма про її створення то з'являлася, то зникала з проекту.
Неврегульованим залишається питання процедури ліквідації та реорганізації СК. «Хотілося б детально прописати механізм передачі страхового портфеля», – назвав одну з проблем Андрій Перетяжко. Втім, незважаючи на ряд зауважень до документа, члени комітету усе ж таки підтримали його. Закон «Про страхування» є одним з першочергових для страхового ринку: у «Комплексній програмі розвитку фінансового сектору», прийнятій Національною радою реформ в п'ятницю, 15 травня, прийняття закону обіцяно до кінця року.
Кадрова підтримка
Наглядову раду (НР) ПриватБанку очолив екс-глава Національного банку Володимир Стельмах. На цій посаді він змінив співвласника фінустанови Геннадія Боголюбова, який залишається в НР. Також до складу ради входять Ігор Коломойський, Олексій Мартинов і Віктор Лисицький. У ПриватБанку це призначення пояснили обов'язком банків до 10 липня забезпечити обрання незалежних членів наглядової ради банку в кількості не менше чверті її складу (згідно з новою редакцією закону «Про банки та банківську діяльність»).
Володимир Стельмах двічі очолював Національний банк – вперше з 21 січня 2000 року до 17 грудня 2002-го. Потім він залишив стіни регулятора і очолив наглядову раду Брокбізнесбанку. Проте через два роки повернувся в НБУ і очолював його з 16 грудня 2004 року до 23 грудня 2010-го. Після того як пан Стельмах залишив цей пост вдруге, він став радником президента Віктора Януковича. У ПриватБанку не змогли повідомити, чи отримає Володимир Стельмах акції фінустанови. Згідно зі статутом ПриватБанку, наглядова рада є органом, що здійснює захист прав акціонерів кредитної установи.
Незалежне залучення
Перекваліфікація колишніх чиновників у топ-менеджери банків – не рідкість. Особливо часто так продовжують свою кар'єру колишні міністри. Так, наприклад, екс-міністр фінансів Віктор Пинзеник входив до наглядової ради УкрСиббанку, екс-міністр фінансів Ігор Мітюков очолює український офіс Morgan Stanlеy, Ігор Юшко – Сбербанк Росії. Колишній заступник міністра фінансів Віталій Лісовенко був директором з корпоративного бізнесу Альфа-банку, а екс-міністр економіки, член Ради НБУ Роман Шпек працював віце-президентом цього банку.
Ідея залучення незалежних членів до НР також вже впроваджувалася на банківському ринку. У 2006-2007 роках Міжнародна фінансова корпорація (IFC) працювала за програмою «Корпоративне управління в банківському секторі України», яка була спрямована на збільшення відкритості банків для клієнтів та інвесторів. Задля цього IFC рекомендувала залучати до наглядових рад банків незалежних від їх акціонерів директорів. У проекті взяли участь ТАС-Комерцбанк, Мегабанк, Укргазбанк, Родовід Банк, Укргазпромбанк і банк «Дністер».
Тоді ця програма допомогла банкам залучити нових власників: у березні 2006 року Мегабанк продав 20% акцій портфельним інвесторам, а в лютому 2007-го ТАС-Комерцбанк продав 99,98% акцій шведському Swedbank. Про намір продати частину або повний пакет акцій заявляли банки «Дністер» та Укргазбанк. Потім почалася фінансова криза. В результаті Укргазбанк і Родовід Банк були націоналізовані, «Дністер» – ліквідовано. В ході кризи 2014-2015 років Укргазпромбанк став неплатоспроможним, Омега Банк (раніше ТАС-Комерцбанк) кілька разів перепродавався, і зараз він також є неплатоспроможним.
Невизначене членство
Функції незалежних членів НР не відрізняються від обов'язків інших членів наглядових рад. У законі зазначено, що вони не можуть бути асоційованими особами з членами правління, акціонерами, їх афілійованими особами або родичами. Вимога наявності незалежних членів відповідає Принципам ефективного корпоративного управління Базельського комітету з банківського нагляду та міжнародної практики корпоративного управління. «Мета – адаптувати українське законодавство до законодавства ЄС. Такі зміни призведуть до підвищення захищеності кредиторів та інвесторів компаній шляхом поліпшення ефективності механізмів управління ризиками, – вважає начальник юридичного управління ОТП Банку Олег Коробкін. – Наявність незалежних членів є особливо важливою у тих випадках, коли існує ризик конфлікту інтересів, наприклад, ризик того, що акціонер або пов'язана з банком особа примусить наглядову раду прийняти рішення в своїх інтересах, а не в інтересах банку».
Незалежні члени не повинні допускати прийняття незбалансованих рішень. «У класичному розумінні корпоративного управління незалежні члени наглядової ради потрібні для правильної побудови системи важелів і противаг. Завдяки тому, що вони незалежні в частині прийняття рішень, вони можуть, наприклад, стримувати прийняття рішень, які можуть завдати шкоди організації, а також зменшити ймовірність змови і необ'єктивної роботи банку на користь лише мажоритарних акціонерів, на шкоду інтересам міноритаріїв, – пояснює голова правління Комерційного індустріального банку Вадим Березовик. – Як правило, незалежними членами наглядової ради стають люди з ім'ям, значним досвідом на ринку. І крім, власне, підтримки у прийнятті правильних рішень, вони опосередковано можуть впливати на репутацію компанії».
Також незалежні члени повинні символізувати більшу відкритість банку, особливо якщо йдеться про держбанки. «Незалежні члени наглядової ради в першу чергу забезпечують прозорість і відкритість у фінансовій діяльності банку та його звітності, а також у розподілі бюджетних коштів. Наявність незалежного представника також сприяє розвитку банку, підвищенню якості прийняття рішень та стандартів корпоративного управління, що забезпечує стабільну діяльність фінансової установи», – упевнений директор департаменту інформаційної політики, маркетингу та реклами Укргазбанку Володимир Пікалов.
Уряд включив Австрію, Туркменістан, острів Ніуе біля Нової Зеландії та особливий адміністративний район Китаю Гонконг до переліку країн, торгові операції з якими підлягають посиленому контролю в рамках трансфертного ціноутворення. Розпорядженням Кабміну № 449-р від 14 травня зі списку було виключено Албанію. У переліку тепер 76 країн.
Підставою для перегляду списку стало розширення з 1 січня 2015 року переліку критеріїв для відбору країн, торгові операції з якими підлягають посиленому контролю: відповідні зміни наприкінці 2014-го були прийняті до Податкового кодексу. «Якщо раніше єдиним критерієм була більш низька ставка податку на прибуток – не менше ніж на 5 процентних пунктів нижче, ніж в Україні (тобто менше 13%. – FinMaidan), то тепер контролю підлягають також операції з країнами, з якими Україна не має підписаних договорів про обмін інформацією, а також якщо держава не розкриває в публічному доступі інформацію про структуру власності юросіб», – говорить директор податково-юридичного департаменту Deloitte Олександр Черінько.
Логічне рішення
Включення до списку Туркменії, Гонконгу та Ніуе у експертів не викликає питань. «У Туркменістані ставка податку на прибуток становить 8%, а для приватних юридичних осіб – 2%, в Ніуе – 30% і 0%, яка поширюється на офшорні фінансові компанії та інвестиції. У Гонконгу ставка податку становить 16,5%, при цьому компанії, в тому числі торгові та сервісні, можуть подати заявку на офшорне звільнення, якщо їх прибуток не був отриманий на території Гонконгу і, таким чином, не підлягає оподаткуванню податком на прибуток», – розповідає FinMaidan юрист юрфірми FELIX Інна Плескач. «Система оподаткування в Гонконзі аналогічна тій, що діє в Сінгапурі. При цьому Сінгапур був у списку ще в 2013 році. Логічно, що зараз до нього включили і Гонконг», – пояснює директор департаменту міжнародного податкового планування ЮФ ICF Legal Service Наталія Ульянова.
За даними Держстату, в I кварталі 2015 року обсяг експорту товарів України до Гонконгу склав $4,1 млн, до Туркменії – $52,2 млн, на острів Ніуе – невідомий.
Виключення зі списку Албанії є логічним (експорт склав $8,5 млн): ставка податку на прибуток у країні становить 15%, тобто усього на 3 п.п. нижче, ніж в Україні. «Я жодного разу в своїй практиці не стикалася з випадками реєстрації бізнесу в Албанії», – говорить Наталія Ульянова.
Вибірковий підхід
Експерти здивовані включенням до цього списку Австрії. Ставка податку на прибуток в цій країні навіть вища, ніж в Україні – 25%. «У той же час до холдингових компаній, які отримують прибуток з іноземних джерел, застосовується нульова ставка», – уточнює Інна Плескач. «Аналогічні правила роботи бізнесу діють ще в ряді країн ЄС, але до списку включено лише одну країну», – здивована Наталія Ульянова. «Не виключено, що рішення про включення до списку Австрії було політичним, прийнятим в рамках деолігархізації. Саме через цю країну вели бізнес бізнесмени, пов'язані з колишньою владою», – уточнили в одній з юрфірм. За даними Держстату, за підсумками I кварталу обсяги експорту в Австрію склали $89,8 млн.
Олександр Черінько зазначає, що якщо Кабмін формально підійшов би до виконання вимог Податкового кодексу, список країн був би набагато ширше. «Але будь-яке розширення списку тягне за собою збільшення обсягу контрольованих операцій з непов'язаними особами, що не відповідає змісту правил трансфертного ціноутворення. У нинішній ситуації уряду швидше потрібно вдосконалювати механізми докази пов'язаності між українськими компаніями та нерезидентами. При успішному виконанні цієї задачі сама необхідність існування такого списку відпаде», – вважає він.
Девальвацію зарахували
Національний банк знову встановив «наглядові канікули» для підшефних установ. Постановою № 313 він вирішив не вживати заходів впливу до банків, які отримали збитки або у яких частка негативних активів перевищила 10%, якщо погіршення ситуації було викликане девальвацією гривні після 6 лютого 2014 року. Відтоді долар подорожчав у 2,5 раза – з 7,99 грн до 20,7 грн. Досі НБУ постановою № 129 обіцяв не вживати заходів впливу тільки до тих банків, у яких через девальвацію порушилися нормативи. Проблемні банки тепер мають подавати в НБУ не тільки план виконання нормативів, як раніше, а й план забезпечення адекватності регулятивного капіталу.
Це не перша спроба Нацбанку полегшити життя банкам. Наприкінці березня регулятор через депутатів комітету з питань фінансової політики та банківської діяльності подав законопроект № 2449 з поправками до закону «Про заходи, спрямовані на сприяння капіталізації та реструктуризації банків». Документ пропонував дати центробанку право не вважати банки проблемними і неплатоспроможними, якщо причиною порушення їхніх нормативів стала девальвація гривні. Поки цей законопроект не став законом, НБУ продовжує виводити кредитні установи з ринку – з початку минулого року з ринку пішли 48 банків.
Банкам полегшає
Через девальвацію багато банків отримали збитки, які зменшили їхні капітали нижче мінімальних позначок – норматив адекватності капіталу став менше 10%. Тому банкіри чекали на послаблення. «НБУ врегулював цю ситуацію, інакше до порушників потрібно було б застосовувати різні адміністративні заходи впливу. Але є розуміння, що ці порушення здебільшого є наслідком, якщо можна так сказати, форс-мажорних обставин, – говорить начальник управління загальнобанківських ризиків банку «Фінанси та Кредит» Микола Войтків. – У сьогоднішніх умовах деякі акціонери банків можуть миттєво збільшити капітали в обсязі, достатньому для виконання всіх економічних нормативів. НБУ це врахував і пішов назустріч власникам банків».
Постанова дає банкам тривалий термін – з 2016 до 2019 року, коли вони зобов'язані підвищити норматив адекватності свого капіталу до 5%, 7% і 10%. До того ж чим вищий капітал у проблемного банку зараз, тим швидше він має вийти на нормативний рівень 10%. До 1 лютого 2016 року у жодного банку не може бути норматив нижче 5%, навіть якщо на поточний момент він нижчий або навіть негативний. Такі пільги узгоджені з МВФ.
Існує також інший бік проблеми. До кризи багато установ вели дуже ризиковану діяльність, видаючи валютні кредити неперевіреним позичальникам. Зростання курсу долара позбавило позичальників можливості повернути ці позики, що збільшило портфель проблемних кредитів банків. І тепер НБУ фактично знімає з менеджменту і власників банків відповідальність за їхні дії. Однак банкіри вказують на те, що збитки через валютний фактор – не єдина проблема банківської системи. «Хоча ступінь загрози від неї є досить високою, в основі проблем неплатоспроможності лежить дефіцит ліквідності, що провокується низьким рівнем довіри між банками, з одного боку, та населення до банківської системи – з іншого. Цією постановою НБУ пом'якшує умови роботи банків у період кризи. Проте вона зовсім не означає, що регулятор готовий взагалі закрити очі на порушення нормативів. За кожним порушенням Нацбанк вимагає від таких банків детальний план-графік виходу на встановлені показники», – розповідає голова правління Комерційного індустріального банку Вадим Березовик.
Клієнтські ризики
Зменшення суворості нагляду Нацбанку за банками не повинно привести до того, що страждатимуть від цього вкладники. Банкіри вказують на те, що регулятор стежить за рівнем платоспроможності та виконання своїми підопічними зобов'язань перед клієнтами. «Банки, в яких виникають труднощі з поверненням депозитів клієнтам, відразу ж потрапляють на особливий контроль з боку Нацбанку. І труднощі з поверненням депозитів не обов'язково пов'язані з неповерненням кредитів клієнтами, а можуть бути наслідком відтоку коштів клієнтів, який розпочався після Революції гідності й триває досі. У будь-якому випадку в ситуації, коли банки тривалий час не виконуватимуть своїх зобов'язань перед клієнтами, до них з боку НБУ будуть застосовані заходи впливу, аж до введення тимчасової адміністрації та ліквідації самих банків», – говорить директор департаменту ринкового та операційного ризику Кредобанку Юрій Кубський.
А низька ліквідність автоматично не дозволяє розморозити кредитні програми, оскільки усі доступні кошти банки направляють на виконання своїх зобов'язань. «Додаткова капіталізація підвищила б ліквідність банків, але є й інші інструменти збільшення їхньої ліквідності. Наприклад, за необхідності банки менш активно розвиватимуть кредитні операції і направлятимуть грошові потоки від погашення кредитної заборгованості на повернення депозитів», – зазначає Микола Войтків.
Без права зняття
Банки досягли однієї зі своїх цілей – заборони громадянам достроково розривати депозитні договори і знімати гроші з рахунків до закінчення терміну «термінових» депозитів. Дотепер ст. 1060 Цивільного кодексу зобов'язувала банки повертати вкладникові депозит на першу вимогу, крім вкладів підприємств, які були розміщені на інших умовах. А будь-яка умова договору про відмову в поверненні грошей вважалася нікчемною. Відмова від такої практики обговорюється вже рік, але тільки вчора відповідний законопроект № 1195 було прийнято у другому читанні.
Після того як закон набуде чинності, безумовному поверненню на першу вимогу підлягають тільки вклади до запитання. Гроші за строковими договорами банки виплачуватимуть разом з відсотками після закінчення повного терміну, на який вони були розміщені, відповідно до умов договору. Дострокове повернення строкових вкладів буде можливим, тільки якщо таку умову банк спеціально пропише в договорі з клієнтом. Закон не має зворотної сили, тому не поширюватиметься на строкові депозити, розміщені в банках до набуття законом чинності.
Довгі можливості
Банкіри давно скаржилися на те, що громадяни мають право забрати свій депозит в будь-який момент до закінчення його терміну і часто користуються цією можливістю. А в момент кризи ця лазівка перетворює всі банківські вклади на «поточні рахунки», високі темпи відтоку грошей з яких не лише позбавляють банк ліквідності, але й загрожують йому введенням тимчасової адміністрації. До того ж гепи у строках залучених і виданих ресурсів скорочують можливості банків з видачі довгострокових кредитів. «Це правильна міра, її треба було прийняти давно. Зараз же у банків дуже велика частка депозитів розміщена на терміни до трьох місяців, тому поки вона навряд чи якось відчутно вплине, – відзначає заступник голови правління, фінансовий директор ПУМБ Ігор Кожевін. – Але в перспективі це може бути позитивом, тому що у банків буде більше довгострокових грошей для активізації кредитування».
Заборона на дострокове повернення строкових депозитів дозволить системі акумулювати ресурси, які не тиснутимуть на курс. «Строкові вклади додадуть стабільності банківській системи. Нарешті у банків з'явиться реальна термінова ресурсна база, яка меншою мірою тиснутиме на курс», – говорить заступник голови правління Сітібанку Владислав Сочинський.
Фізичний вплив
Для вкладників втрата можливості дострокового зняття депозитів створює певні проблеми, оскільки тепер термін депозиту, зазначений у договорі, більше не буде формальністю. І люди, які не можуть планувати свої фінанси на тривалий термін, просто не розміщуватимуть депозити на термін 1-1,5 року. А якщо розмістять, то за форс-мажорних обставин вони навряд чи зможуть отримати гроші назад раніше зазначеного в угоді часу. Крім того, вкладники банків, після того як дізнаються, що їх банк почав відчувати проблеми з поверненням грошей, не зможуть «побігти», щоб вимагати дострокового повернення своїх заощаджень. Це допоможе кредитним установам, які НБУ вже визнав проблемними, але їм надано шанс виправити своє фінансове становище. «Проте це можна віднести скоріше до тих банків, які вже знаходяться на шляху до неплатоспроможності», – зазначає Ігор Кожевін.
Заборона на дострокове повернення депозитів допоможе банкам протистояти паніці населення, яке під час будь-яких політичних чи економічних криз знімає гроші з рахунків, вважаючи за краще зберігати їх вдома або в банківських скриньках. Під час кризи 2008-2009 років НБУ довелося встановити незаконний мораторій на дострокове повернення депозитів. Постановою № 413 від 4 грудня 2008-го НБУ зобов'язав банки «вжити всіх необхідних заходів щодо забезпечення позитивної динаміки зростання обсягів депозитів з метою недопущення дострокового повернення коштів, розміщених вкладниками». В НБУ вважали цю норму рекомендацією, але банки, посилаючись на неї, не повертали фізособам депозити з грудня 2008 року до травня 2009-го.
Під час кризи 2014 року НБУ не вводив мораторій, а лише обмежив щодобове зняття грошей: 150 тис. грн – у національній валюті та 15 тис. грн – в іноземній. Для того щоб банки впоралися з напливом клієнтів, НБУ масово надавав їм стабілізаційні кредити. Якщо ж банк не міг виконати понад 10% своїх зобов'язань, у нього вводили тимчасову адміністрацію.
Але й для клієнтів є «плюс» від прийнятого закону, щоправда, тільки один. За строковими вкладами банки можуть пропонувати більш високу прибутковість, ніж за вкладами з достроковим розірванням. На думку банкірів, клієнти придивлятимуться до нових правил, але нової хвилі відтоку клієнтів не повинно бути. «Значного відтоку депозитів не відбудеться, оскільки ті, хто хотів забрати свої гроші з банків, за півтора року вже забрали їх або поклали на більш короткі депозити. А враховуючи те, що банки платитимуть за довгими вкладами високі відсотки, значна частина клієнтів перейде на строкові вклади на більш тривалі терміни. Подовження термінів, на які розміщуватимуться вклади, відбуватиметься у міру того, як буде поліпшуватися економіка, тобто на початку 2016 року», – вважає заступник голови правління Вернум Банку Ростислав Дюк. Але клієнтам також варто пам'ятати, що якщо вони розмістять, наприклад, річний вклад з пролонгацією, а потім не встигнуть забрати свій вклад вчасно, то він буде автоматично продовжений ще на рік, і його відтепер не можна буде достроково розірвати.
Банки уникають конвертації
Незалежна асоціація банків України (НАБУ), за безпосередньою участю якої був підготовлений і підписаний 11 банками «Меморандум про врегулювання питання реструктуризації споживчих кредитів в іноземній валюті», несподівано виступила проти початку пільгової конвертації кредитів. У середу в НАБУ заявили, що, незважаючи на набуття чинності меморандуму (FinMaidan описав його умови в матеріалі «Кому банки спишуть валютні іпотечні кредити»), «зобов'язання банків-підписантів здійснити реструктуризацію виникне з моменту скасування мораторію на звернення стягнення на заставне майно».
У НАБУ послалися на пункт 10 меморандуму, в якому дійсно є така умова. Дві інші вимоги банків – поправки до Податкового кодексу та нормативні акти НБУ – уже виконані. Ця лазівка дозволяє банкам, які підписали меморандум, в ручному режимі вирішувати, кому списати частину боргу, а кому – ні. «Одну з найважливіших умов – скасування мораторію на відчуження валютної іпотеки – не виконано. Відповідно, банки можуть приймати звернення клієнтів на врегулювання і приймати індивідуальні рішення в кожному окремому випадку доти, доки мораторій не буде відмінено. Тільки після цього банки будуть готові задовольнити заяви усіх клієнтів, які будуть підходити за умовами, описаними в меморандумі», – розповів журналістам директор департаменту зі стягнення кредитів Альфа-банку Олексій Тесленко.
Скромна компанія
Як повідомляв FinMaidan, меморандум передбачає конвертацію валютної іпотеки громадян на суму до $158 тис. на гривневі кредити за курсом НБУ на момент реструктуризації. Після цього банки мають списати 50% боргу у випадку, якщо кредит брався на купівлю «соціального» житла (площа квартири – до 60 кв. м, будинку – до 120 кв. м), або «від 25%» – для більшої за площею нерухомості.
На ці умови погодилися лише 11 установ, дві з яких – банк «Надра» та Дельта Банк – в лютому-березні стали неплатоспроможними і перейшли під контроль Фонду гарантування вкладів фізосіб. Підписи під документом на початку року поставили також ПриватБанк, Альфа-банк, Креді Агріколь Банк, Фідобанк, Платинум Банк, Український професійний банк, «Михайлівський», «Грант» і Регіон-банк. Ні обсяг валютних кредитів, який підпадає під умови реструктуризації, ні кількість «щасливчиків» банки не розкривають.
На банки, які відмовилися підписати меморандум, припадає понад 73% позик
На ці дев'ять платоспроможних банків на 1 січня припадало валютних кредитів фізосіб на $243 млн, що становило всього 6,4% від загального обсягу таких кредитів. На два неплатоспроможних банки припадало ще $1,34 млрд, або 35,2%. Після введення в них тимчасових адміністрацій під велику частину цих позик були сформовані резерви, тому портфель банку «Надра» і Дельта Банку статистично скоротився в 4,5 раза – до $298 млн, а частка в системі – втричі, до 11,6%. Частка «живих» банків, чиї підписи стоять під меморандумом, зросла до 14,9%. На банки, які відмовилися підписати меморандум, припадає понад 73% позик.
Проблемне переведення
Мораторій на стягнення житла у неплатників, прийнятий у червні 2014-го, різко скоротив платежі. «Введення мораторію було від самого початку недоцільним, оскільки спровокувало погіршення платіжної дисципліни позичальників-фізосіб на 30%. Позичальники ще минулого літа могли позбутися валютного ризику, конвертувавши валютні кредити в гривню: на дату прийняття мораторію курс становив 11,83 грн/$», – заявила виконавчий директор НАБУ Олена Коробкова.
На її думку, мораторій дав «помилковий сигнал суспільству», і треба якомога швидше «прийняти закон, який з певної дати – наприклад, з 1 листопада – скасує мораторій». Протягом найближчих півроку до скасування мораторію банки зможуть провести реструктуризацію. Ті, хто не відмовиться від валютного ризику і продовжить не платити банкам, відповідатимуть майном за своїми боргами, впевнена Олена Коробкова.
До цього моменту банки вводять солідарну відповідальність позичальників: поки кредитори не зможуть виселяти поганих позичальників усіх банків, на пільгову конвертацію не можуть розраховувати хороші позичальники 11 банків-підписантів, які продовжують платити. «Як тільки дані умови будуть виконані, банк буде готовий розпочати роботу з клієнтами з конвертації кредитів, згідно з описаними в меморандумі умовами. До цього моменту клієнти, що мають іпотечний кредит, можуть скористатися запропонованими банком інструментами реструктуризації», – говорить в. о. голови правління Платинум Банку Катерина Рожкова. У таких програмах, які є також у банків, які не підписали меморандум, традиційно пропонуються менш вигідні позичальникам умови реструктуризації кредитів.
Юридичні невизначеності
У банків повністю розв'язані руки: вони зможуть не виконувати меморандум, навіть якщо буде скасовано мораторій, оскільки документ має декларативний характер. «Жодних юридичних наслідків для підписантів, які не виконуватимуть меморандум, не передбачено. Проте підпис під даним меморандумом означає, що банк має намір виконати його умови, коли він дійсно набуде чинності», – зазначає Олексій Тесленко. Тобто йдеться про чесне слово банкірів.
Ще одним спірним для позичальників моментом є невизначеність дати обіцяного банками списання 25-50% боргу після конвертації кредиту в гривню. Кредитори це питання також залишають на своїй совісті. «Згідно з поточними умовами, банк може пробачити частину боргу за фактом обслуговування заборгованості позичальником після конвертації кредиту. Іншими словами, з певною регулярністю, якщо позичальник своєчасно і в повному обсязі виконує взяті зобов'язання за конвертованим боргом, банк може прощати пропорційно погашеної частину боргу, не чекаючи кінця терміну погашення кредиту», – розповів FinMaidan директор з управління ризиками Фідобанку Юлія Ворчак.
Олена Губар, В'ячеслав Садовничий
Набратися проблем
Антимонопольний комітет дозволив «Українській бізнес групі» (UBG) отримати контроль над перехідним банком, створеним Фондом гарантування вкладів фізичних осіб (ФГВФО) для виведення з ринку неплатоспроможного Омега Банку. UBG отримав добро на купівлю понад 50% статутного капіталу перехідного банку. Спочатку UBG була створена Русланом Демчаком, але в 2011 році він вийшов зі складу її засновників. Зараз власником і керівником UBG є Олександр Стецюк.
У UBG не змогли пояснити FinMaidan причину інтересу саме до Омега Банку. «Це поки що попередня інформація. Має відбутися придбання як таке, після цього будуть відомі деталі за усіма процедурними моментами», – лише сказала FinMaidan директор департаменту маркетингу UBG Юлія Бенцлер. Агентство УНІАН також процитувало Юлію Бенцлер, яка як «прес-секретар депутата Руслана Демчака» спростувала зв'язок депутата з корпорацією UBG. Втім, фінансисти ще в кінці минулого року розповідали FinMaidan, що Руслан Демчак шукає банк для покупки. «Ми не зрозуміли навіщо йому банк, мабуть, він і сам не розуміє», – заявив FinMaidan один з провідних інвестбанкірів. Нагадаємо, що для UBG це не перша банківська інвестиція. Раніше в групу входив Ерде Банк. Однак у 2012 році його було визнано неплатоспроможним, а в січні 2013-го почалася його ліквідація.
Довга історія
Омега Банк був створений в 1991 році під назвою «Інтелект». У 1996-му його придбали засновники ПриватБанку і він змінив назву на «Київ-Приват». У 2001 році банк викупила страхова група «ТАС» Сергія Тігіпка, і установа стала ТАС-Коммерцбанком. У 2007 році шведський Swedbank купив 100% ТАС-Комерцбанку і ТАС-Інвестбанку у Сергія Тігіпка за $735 млн. Установи були об'єднані у Сведбанк. У 2013-му інвестор покинув Україну і продав «дочку» Миколі Лагуну, який перейменував її в Омега Банк. У 2015 році регулятивний капітал Омега Банку став негативним, власник не підтримав його, тому установа збанкрутувала.
Тоді ж неплатоспроможними стали й інші активи банківської групи Миколи Лагуна – Дельта Банк, Кредитпромбанк і Астра Банк. Придбання Омега Банку для UBG – це фактично купівля банківської ліцензії. Стратегія розвитку Дельта Банку передбачала переведення у нього всіх активів і пасивів Омега Банку, тому в цій установі на 1 квітня 2015-го майже не залишилося коштів фізосіб (2,29 млн грн) і юросіб (6,59 млн грн). Кредитний портфель у банку взагалі був нульовим.
На 1 січня 2015-го Омега Банк перебував на 102-му місці за активами – 768 млн грн, до 3 березня активи зросли до 920,8 млн грн через девальвацію. У структурі пасивів майже усі кошти припадали на субборг (901,8 млн грн). Сведбанк в 2008 році отримав дозвіл на облік у капіталі десятирічного субборгу від Swedbank на $30 млн. В активах найбільша частка – у грошових коштів та їх еквівалентів (611,2 млн грн). При статутному капіталі у 5,751 млрд грн непокритий збиток до 1 квітня зріс до 6,241 млрд грн. Регулятивний капітал став негативним – мінус 489,7 млн грн.
Проблеми придбання
Досі інвестори не виявляли великого інтересу до придбання активів та пасивів неплатоспроможних банків. А купівля збанкрутілої установи взагалі відбувається рідко. Від початку 2014 року неплатоспроможними було визнано 47 банків. Поки тільки три з них пішли іншим шляхом, ніж ліквідація. Першим піддослідним ФГВФО став банк «Золоті ворота» – у листопаді його активи і пасиви були передані банку «Стандарт». Однак цей експеримент провалився – через 2,5 місяця приймаючий банк було визнано неплатоспроможним. Спроба вирішити проблеми неплатоспроможного Промекономбанку виявилася більш успішною: його активи і пасиви були передані Фідобанку. На основі Терра Банку був створений перехідний Крісталбанк, який було продано Марині Ленінг – дружині колишнього заступника міністра фінансів Вадима Копилова. Компанія «Екосіпан», яка володіє банком «Михайлівський», планує купити Всеукраїнський банк розвитку.
Купівля перехідного банку може виявитися дешевше, ніж створення нової установи з нуля
Низький попит на погані активи обгрунтований: зараз мало банків готові йти на великий ризик. «Ми ведемо досить консервативну політику розвитку. Тому не плануємо нарощувати обороти за рахунок купівлі кредитних і депозитних портфелів проблемних банків», – пояснює голова правління ПУМБ Сергій Черненко.
У Фідобанку, який має досвід приєднання активів неплатоспроможної установи, кажуть, що рішення про придбання банку залежить від цілей інвестора. «Інвестор купує не тільки активи і пасиви, але й банківську ліцензію, мережу, програмне забезпечення тощо. Це суттєво збільшує вартість угоди. У такій операції є економічний сенс, але головний ризик – здатність повернути банк до повноцінної ефективної діяльності. Крім докапіталізації, йому знадобиться грамотна бізнес-стратегія щодо відновлення платоспроможності та прибуткової діяльності», – прокоментували в прес-службі Фідобанку.
Купівля перехідного банку може виявитися дешевше, ніж створення нової установи з нуля. Влітку 2014 року набув чинності закон, який дозволив створювати нові банки зі статутним капіталом мінімум 500 млн грн. Але перехідний Крісталбанк наприкінці 2014-го був заснований з капіталом усього 120 млн грн. Тобто на перехідні банки поширюються вимоги, як до діючих банків. А їм дається 10 років на збільшення капіталу до рівня 500 млн грн. У 2015 році він складе 200 млн грн.
Нестримний відтік
Найкрупнішим банкам в I кварталі не вдалося переломити тенденцію минулого року і зупинити відтік грошей населення. FinMaidan вивчив динаміку роздрібних портфелів в національній та іноземній валютах найкрупніших 30 банків. Наростити гривневі вклади вдалося лише державному Укргазбанку (+54,8 млн грн, або 1,8%). Навіть в Ощадбанку та Укрексімбанку у населення залишилося менше грошей, ніж на початку року. Формальний плюс показав також ІНГ Банк Україна, який ще в 2008 році закрив роздрібний напрямок. Залишки на рахунках зросли на 1 тис. грн (до 1,783 млн грн).
Решта установ більше вкладів віддали, ніж залучили нових. Лідером в цьому процесі передбачувано виявився ПриватБанк – з його гривневих рахунків українці зняли 2,309 млрд грн (-4,5%). «Основний відтік був пов'язаний з різким зростанням курсу долара і припадає на цей період. Плюс військові дії на сході, – розповідає прес-секретар ПриватБанку Олег Серга. – У квітні ми запустили акцію, завдяки якій залучили 9,7 млрд грн, і продовжили акцію на травень». Друге місце з вилучення гривні посів Укрсоцбанк (-765 млн грн), третє – Укрексімбанк (-717 млн грн). «Після відтоку вкладів у I кварталі ми бачимо розворот тренду і зростання гривневих депозитів фізосіб на суму понад 100 млн грн у квітні. Це стало можливим завдяки стабілізації на валютному ринку і підвищенню довіри до нашого банку після оголошення про збільшення капіталу», – говорить фінансовий директор Укрсоцбанку Джакомо Волпі.
Лідером з відтоку став ОТП Банк – «дочка» угорського OTP Bank, з якого забрали 22,7% роздрібних вкладів в гривні
Фінансовий хаос
Статистика показує, що тільки частина населення на тлі масових банкрутств банків перейшла в державні установи. При цьому між ставкою за депозитом і динамікою портфелів не було прямої залежності. Ощадбанк закінчив минулий квартал зниженням портфеля на 0,4%, пропонуючи за річними депозитами 18,5%. А Укрексімбанк, який обіцяє 18,8%, втратив 9% гривневого портфеля. У той же час вилучення грошей з рахунків у «дочках» російських банків різко сповільнилося до 2,9-6%.
Лідером з відтоку став ОТП Банк – «дочка» угорського OTP Bank, з якого забрали 22,7% портфеля (-675,6 млн грн). «Відтік депозитів фізосіб в основному припав на січень, коли власники бізнесів знімали досить великі обсяги тимчасово вільних коштів, які були розміщені ними в ОТП Банку на період новорічних свят. В управлінні своєю ліквідністю ми спочатку класифікували ці кошти як тимчасово розміщені. І за результатами квітня ми вже зафіксували приплив», – запевняє FinMaidan член правління ОТП Банку Володимир Мудрий. Його банк зараз пропонує клієнтам 18%. А, наприклад, Райффайзен Банк Аваль і УкрСиббанк, які беруть річні вклади максимум під 13,3% і 14% відповідно, показали зниження своїх роздрібних гривневих портфелів усього на 4,5% і 2,1%.
В сегменті валютних вкладів постраждали усі банки
Найбільше валютних коштів втратили ПриватБанк (-$501 млн), Сбербанк Росії (-$89,6 млн) та Укрексімбанк (-$88 млн). У процентному співвідношенні в лідерах – російські банки: Сбербанк Росії та ВТБ Банк віддали фізособам по 16% їхніх валютних вкладів, Промінвестбанк – 14%. Такий же мінус у ПриватБанку. Решта найкрупніших установ повернули населенню від 4% до 13%.
Період турбулентності
Банки пояснюють ситуацію, що склалася, збереженням невизначеності у політиці та економіці. «Банкам дуже складно утримувати депозити, оскільки фактори впливу на поведінку клієнтів більшою мірою пов'язані з нестабільною ситуацією на сході країни і невизначеним ринковим середовищем. Ефективність використання цінового фактора – підвищення процентних ставок за депозитами для утримання депозитів істотно знизилася, – вважає начальник управління загальнобанківських ризиків банку «Фінанси та Кредит» Микола Войтків. – Банк використовує різні джерела ліквідності для повернення депозитів клієнтів, у тому числі залучаючи кредити від НБУ. При цьому банк також направляє на виплату депозитів кошти від погашення кредитів позичальниками, а також вливання з боку акціонерів». Установа повернула фізособам 10,1% гривневих вкладів (-621 млн грн) і 4% валютних ($21,5 млн).
За оцінками банкірів, II квартал повинен показати припинення відтоку. «У числі важливих факторів, що впливають на зміну депозитного портфеля, є ситуація з ліквідністю в банку і потреба в ресурсах для активних операцій. У I кварталі спостерігався відтік коштів населення, але вже за підсумками квітня приріст депозитного портфеля фізосіб у гривні від початку року у нас склав 215 млн грн», – каже начальник управління заощаджень і банківських послуг Райффайзен Банку Аваль Сергій Анніков.
При цьому на приплив коштів здебільшого впливатиме ситуація в економіці, ніж рішення проблем банків. «Повернення грошей в систему буде можливим за умови припинення банкрутств банків, стабілізації курсу гривні, припинення військової конфронтації і зниження глобальних економічних і геополітичних ризиків. Тільки загальна стабілізація в економіці та ліквідація загрози вторгнення можуть повернути гроші в банківську систему», – упевнений заступник начальника управління роздрібного та малого бізнесу Індустріалбанку Костянтин Варнін.
ТОП-новини