У 2014 році до лідера страхового ринку за преміями – компанії «АХА Страхування» (758,2 млн грн; падіння на 3,14%) – впритул наблизилася «Уніка» (743,8 млн грн; зростання на 26,18%). Замикає трійку лідерів СК «Арсенал Страхування» – 626,9 млн грн (-1,5%), йдеться в ренкінгу галузевого журналу Insurance Top. 82 компанії, що подали свої дані, за минулий рік залучили 12,9 млрд грн премій, що на 2,98% більше, ніж роком раніше. Увесь ринок зібрав 24 млрд грн валових премій (-6%), чистих – 19 млрд грн (-10%).
Таких результатів страховикам вдалося досягти, незважаючи на втрату 25% бізнесу – в Криму, Донецькій та Луганській областях. «До того ж минулого року відбулася революційна зміна влади, долар виріс втричі, а банки втратили близько 30% вкладів фізосіб. Серед зовнішніх чинників, які вплинули на страховий ринок, я б відзначив погіршення ділової активності, валютні обмеження НБУ і обмежений доступ до перестрахування», – перераховує член Нацкомфінпослуг Олександр Зальотов.
У топ-10 премії також наростили «PZU Україна» (+ 24,67%), Українська страхова група (+ 10,06%), СГ «ТАС» (+ 7,48%). Незважаючи на втрати, в десятці залишилися «Провідна» (-5,92%), «ІНГО Україна» (-7,86%), «Альфа Страхування» (-10,94%) і «Аска» (-17,8 %).
Амплітуда розвитку
Ряду компаній вдалося показати рекордні темпи зростання. «Київ Ре» наростив премії на 143,9% (59,8 млн грн), «Галицька» – на 197% (38,5 млн грн), «АСКО-Медсервіс» – на 216,3% (33,5 млн грн), «Інтер-Поліс» – на 266,3% (58,8 млн грн), а «Здорово» – на 351,5% (59 млн грн). Деякі з них торік почали страхувати держструктури або активізували роботу з ними. Влітку «Інтер-Поліс» отримав контракти на обов'язкове страхування пасажирів від нещасних випадків на транспорті в п'яти з шести залізниць. З цього сегмента витіснялися «Раритет», «Домінанта» і «Український страховий дім», яких учасники ринку пов'язували з попередньою владою (див. «Чужі тут не їздять»). Але в підсумку СК «Домінанта» все ж продовжила співпрацювати з «Придніпровською залізницею» і «Південною залізницею».
З вересня минулого року компанії «Здорово» та «Фініст» отримали монопольний доступ до страхування форвардних закупівель Аграрним фондом зерна врожаю 2015 року. Втім, в подальшому, коли з'ясувалося, що відкритий конкурс не проводився і жодна з цих компаній не має досвіду роботи в сегменті агрострахування, Аграрний фонд провів відкритий конкурс і змінив партнерів – договори отримали інші гравці (див. «Аграрний фонд вибрав 11 компаній для страхування форвардних закупівель»).
Компанії, які за часів Віктора Януковича показували більш ніж дворазові темпи зростання, торік несподівано втратили позиції. «Домінанта» після зростання на 563% в 2013 році, в 2014-му втратила майже половину бізнесу – 43%. На 60,1% – до 27,5 млн грн – зменшилися обсяги премій «Страхових гарантій». На 69% знизилися обсяги премій у «Юнісон-Гарант» – до 31,9 млн грн. Компанія втратила майже 90% бізнесу з добровільного страхування майна, але наростила страхування від нещасного випадку в 4,6 раза, премії ОСЦПВ – у 2,3 раза, КАСКО і ДМС – в 1,5 раза.
Примарні мрії
Регулятор обіцяє ринку реформи і підтримку з боку держави. «Ми очікуємо впровадження державного медстрахування, розвитку системи агрострахування, впровадження другого рівня пенсійної реформи», – перерахував Олександр Зальотов.
Втім, ці плани можуть залишитися нереалізованими. Наприклад, у програмі розвитку фінансового ринку України до 2020 року страховий ринок практично не представлений. «Крім того, потрібно розуміти, що страховий ринок певний час рухається за інерцією. Криза в економіці вже минулого року відбилася на банківському ринку. У той же час в страховому сегменті найнеприємніші події ще тільки попереду», – вважає президент Української федерації страхування Андрій Перетяжко.
Гра в одні ворота
Національний банк планує застосувати санкції до «дочірнього банку однієї з російських банківських груп», повідомив у своєму блозі директор департаменту реєстраційних питань і ліцензування НБУ Леонід Антоненко. Він написав, що минулого тижня «в Нацбанк прийшло повідомлення про те, що банк продано «футбольній команді», що нараховує 11 членів». Це сталося відразу після того, як регулятор повернув заявнику, який хотів купити частку в цій установі, «недбало складений пакет документів на придбання істотної участі». Регулятор «ввічливо» попросив доопрацювати документи і розкрити бенефіціарних власників.
Назву установи Леонід Антоненко не вказав. Як повідомляв FinMaidan, банк «Петрокоммерц-Україна» на початку року належав російському банку «Петрокоммерц», але 20 березня 96,4835% акцій банку були продані групі неназваних інвесторів. За даними «Петрокоммерц-Україна», на 24 березня у нього було 3 акціонера-юрособи та 11 власників-фізосіб. Їхні імена не розкриваються, тому що вони не є власниками істотної участі. У кожного з них менше 10% акцій.
Пан Антоненко повідомив FinMaidan про те, що Нацбанк у своїх оцінках ситуації спирається на ст. 34 закону «Про банки і банківську діяльність» та «інтерпретує її в конкретному бізнес-контексті, який був розкритий банком напередодні». «Банк подав погодження на одного акціонера, отримав наші зауваження, відкликав пакет і пішов шляхом вельми примітивним – почав обходити вимоги закону», – пояснив FinMaidan ситуацію Леонід Антоненко.
Нацбанк розлютився
Тому до банку тепер будуть застосовані жорсткі санкції. «Вже найближчим часом банк відчує на собі гнів і лють регулятора. Горе-«акціонери» будуть оштрафовані за максимумом – до 10% номінальної вартості куплених ними акцій і будуть позбавлені права голосу. Банк увійде до нашого чорного списку, а також отримає режим найменшого сприяння в усіх його взаєминах з регулятором», – проанонсував наслідки Леонід Антоненко. Тобто, штраф становитиме до 30,823 млн грн.
У банку «Петрокоммерц-Україна» вчора не змогли прокоментувати цю ситуацію. У російському «Петрокоммерц» також не відповіли на запит FinMaidan.
Цей випадок може стати першим у низці подібних, бо не всі установи називають своїх бенефіціаріїв, як того вимагає НБУ. За даними Нацбанку на 1 січня, інформація про власників істотної участі (понад 10% акцій) відсутня у 13 з 155 банків, що мали ліцензію. Це невеликі установи: Фінбанк, Акцент-банк, Неос Банк, Радикал Банк, Унікомбанк, Перший інвестиційний банк, Юніон Стандарт Банк, «Юнісон», «Альянс», «Український капітал», Укркомунбанк, Фінанс Банк, «Велес». У разі якщо банком володіють юрособи, кінцеві власники яких невідомі, НБУ вважає його структуру власності непрозорою.
Пошуки відповідальних
Основна мета Нацбанку при виявленні реальних власників банків полягає не тільки в бажанні зробити банківську систему більш транспарентною, але й в необхідності знати, на кого конкретно можна буде покласти відповідальність у разі доведення фінустанови до банкрутства. «Посилення відповідальності пов'язаних з банком осіб, без сумніву, позитивно вплине в короткостроковій перспективі на припинення ризикованих, а іноді незаконних операцій, ініційованих власниками або керівниками банків. У той же час в довгостроковій перспективі реалізація норм законопроекту з урахуванням українських реалій може призвести до утворення недовіри з боку інвесторів і відтоку іноземного капіталу з України», – зазначає директор юридичного департаменту Кредобанку Микола Змерзлий.
Банкір пояснює, що формулювання ст. 218-1 Кримінального кодексу про вчинення пов'язаною особою будь-яких дій, які призвели до віднесення банку до категорії неплатоспроможних, дозволяє правоохоронцям «досить вільно тлумачити дії пов'язаних з банком осіб». «В Україні здійснюють господарську діяльність багато підприємств з іноземним капіталом, які можуть бути визнані пов'язаною з банком особою і відповідати за його діяльність», – говорить він.
Юристи відзначають, що з прийняттям закону про збільшення відповідальності власників їм стало складніше заперечувати свій зв'язок зі своїми банківськими активами. Нацбанк, здійснюючи банківський нагляд, має право визнавати ту чи іншу особу пов'язаною з банком. «Виходячи з диспозиції нової статті Кримінального кодексу, пов'язану з банком особу можна притягти до відповідальності за вчинення будь-яких дій, що призвели до віднесення банку до категорії неплатоспроможних. Таке формулювання дозволяє трактувати норму так, як це буде вигідно правоохоронним органам. І віднесення банку до неплатоспроможних буде підставою для відкриття низки кримінальних справ з подальшим з'ясуванням причин такої неплатоспроможності», – зазначає старший юрист юркомпанії «Алєксєєв, Боярчуков та Партнери» Олександр Ткачук.
Наглядовий перехід
Банк «Фінанси та Кредит», що належить до найкрупніших кредитних установ, втрачає свого беззмінного керівника. У п'ятницю банк повідомив, що 27 квітня відбудуться чергові збори акціонерів, на яких розглядатиметься питання про ротації в правлінні. Голова правління Володимир Хливнюк залишить свій пост і перейде на посаду голови наглядової ради. Виконувати обов'язки глави банку буде Віктор Голуб, нинішній заступник голови правління.
Володимир Хливнюк обіймав посаду голови правління банку 13 років. Працював у фінансовій установі з 1996 року, а головою банку став у 2002 році, замінивши Вадима Пушкарьова. Джерела, близькі до банку, розповіли FinMaidan, що нинішній перехід Володимира Хливнюка в наглядову раду викликаний особистими, а не професійними причинами. Пан Хливнюк кілька років пропонував прийняти його відставку, але власник установи, а також корпорації Ferrexpo Костянтин Жеваго не задовольняв його прохання. Тепер же власник погодився. Віктор Голуб також працює в банку з 1996-го, а останні 10 років він як заступник голови правління курирував роздрібний бізнес.
Ситуація в банку складна: клієнти вже кілька місяців скаржаться на труднощі з поверненням депозитів і проведенням платежів. Костянтин Жеваго на вимогу НБУ проводить докапіталізацію банку. На зборах акціонерів 23 березня був затверджений звіт про результати розміщення акцій на 616,4 млн грн, внаслідок чого статутний капітал зріс на 22% – до 3,42 млрд грн. До кінця I півріччя акціонер планував збільшити капітал на більш ніж 2,5 млрд грн. Ці плани були подані на розгляд до НБУ ще в 2014 році.
Пан Жеваго публічно заявляв про стабільну ситуацію в своєму єдиному банківському активі. «Не може бути й мови про те, що банк «Фінанси та Кредит» переживає якісь труднощі або над ним нависла загроза незворотних наслідків. Банк сьогодні обслуговує ряд флагманів промисловості України, які збільшують обсяги виробництва. Маючи таку економічну основу, базу, банк зможе вистояти і розвиватиметься», – заявив бізнесмен на початку року.
Незмінна стратегія
Коли Володимир Хливнюк очолив банк у 2002 році, установа займала 16-е місце за активами (808 млн грн; 1,3% від загальних активів системи). За наступні 13 років установа піднялась на три позиції (34,203 млрд грн), а частка ринку подвоїлася – 2,6%. Йому вдалося побудувати корпоративний банк: на кожну 1 гривню роздрібних кредитів припадає майже 6 грн позик юридичним особам. В структурі зобов'язань банку вклади фізосіб займають майже половину – 48%.
Банк розвивався за класичною моделлю, не виділяючись серед інших. У 2007 році-менеджмент банку почав готувати його до приходу нового інвестора, якому передбачалося продати 25% акцій. Але фінансова криза 2008 року змінила ці плани. Банк «Фінанси та Кредит» був готовий передати державі та інвесторам 50%+1 акція, але Мінфін зажадав 75% – угода зірвалася.
Учасники ринку вважають, що нинішній перехід Володимира Хливнюка до наглядової ради є правильним рішенням. «Це закономірний перехід, пов'язаний з досвідом і наступністю. Володимир Хливнюк буде не менш корисним на посаді голови наглядової ради. Ця посада вважається більш високою, і для голови правління нормально перейти на неї, – говорить FinMaidan голова правління банку «Хрещатик» Дмитро Гриджук. – Наглядова рада виконує стратегічні завдання, але, згідно з новим підходом до відповідальності топ-менеджменту, рада банку також залучена до функцій з оперативного управління і ризиків. Упевнений, що великий досвід нового голови наглядової ради допоможе банку пережити сьогоднішній складний період». Нагадаємо, що на початку березня набув чинності закон про збільшення відповідальності банкірів, до числа яких входять і члени наглядової ради, за будь-які дії, які призводять до неплатоспроможності.
Банкіри не думають, що «Фінанси та Кредит» змінить свою стратегію розвитку у зв’язку зі зміною керівника. «Віктор Голуб займався здебільшого розвитком роздробу. Але навряд чи банк «Фінанси та Кредит» тепер кардинально поміняє свою стратегію і стане суперроздрібною установою, яка займається виключно роботою з населенням. До того ж у поточних ринкових умовах цей сегмент не є дуже перспективним для банків через падіння доходів громадян і високі ризики», – зазначає неофіційно голова правління одного з банків.
![Ілюзорна п'ятирічка](/media/k2/items/cache/6df6ca9f6bf05a8ab1a36bb9432dc60b_M.jpg)
Три фінансових регулятора – НБУ, НКЦПФР і Нацкомфінпослуг – підготували п'ятирічну програму розвитку фінансового ринку України. Основний акцент у документі зроблено на поліпшенні нагляду над учасниками ринку, посиленні прав споживачів фінансових послуг та незалежності регуляторів. Фінансові установи мають лише два дні, аби встигнути внести поправки у документ, який вже за тиждень прийматиме Національна рада реформ.
Судова затримка
Загальні збори членів Моторного (транспортного) страхового бюро України вчора почалися з конфлікту. Об 11:00 прийшов депутат від Радикальної партії Дмитро Лінько і зачитав рішення Голосіївського районного суду Києва про забезпечення позову члена координаційної ради МТСБУ Сергія Білого, який подав позов до групи осіб: в.о. гендиректора бюро Володимира Шевченка, СТ «Іллічівське», страхових компаній «Глобус», «АХА Страхування», «АСКО-Донбас Північний», «PZU Україна» та «Саламандра-Україна». У позовній заяві Сергій Білий вимагав від президії скасувати рішення про призначення Володимира Шевченка в.о. гендиректора. До прийняття рішення по суті суд заборонив Володимиру Шевченку здійснювати організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, а також заборонив МТСБУ обирати, призначати і рекомендувати до обрання генеральним директором Володимира Шевченка.
У рішенні суду, прийнятому 26 березня, не вказано дату подачі позову. Володимира Шевченка 20 березня коордрада усунула з посади гендиректора, і того ж дня президія зробила його в.о. гендиректора. Позовна заява не могла бути подана раніше понеділка 23 березня. «Ми тижнями чекаємо, поки суд розгляне наші заяви, а тут усе було вирішено протягом пари днів. Дуже підозріло», – здивувався голова правління ГО «Страховий захист» Василь Дарков.
Страховики депутата проігнорували, після чого про роботу МТСБУ відзвітував в.о. гендиректора Володимир Шевченко і президент бюро, голова правління СТ «Іллічівське» Юрій Гришан. А член Нацкомфінпослуг Денис Ястреб і голова коордради МТСБУ, керівник комітету з питань фінансової політики та банківської діяльності Верховної Ради Сергій Рибалка прокоментували ситуацію. «Ні я, ні представники регулятора, ні представники страхового бізнесу не маємо розбіжностей щодо того, що ринок треба розвивати, і вдосконалювати для цього законодавчу базу. Дуже сумно, що я марную свій час, і багато учасників засідання марнують час для з'ясування стосунків щодо менеджера, який не виконує свої функції. Я вважаю, що ми повинні витрачати час на творення», – сказав депутат.
Без права голосу
Страховики миритися не погодилися і відкликали зі складу коордради страхові компанії, які раніше до неї делегували: УПСК, «ІНГО Україна», «Уніка» і «QBE Україна». Це рішення, прийняте голосами 45 СК з 55, позбавило коордраду кворуму: з дев'яти членів залишилося п'ять. «УПСК, яка має виражати інтереси ринку, 20 березня підтримала рішення про відкликання Володимира Шевченка з посади гендиректора. До того ж член коордради Олександр Берназюк є співробітником УПСК, а це означає, що в коордраді від однієї компанії присутні два члена», – пояснила гендиректор асоціації «Страховий бізнес» Людмила Білошицька.
За статутом МТСБУ, якщо коордрада не збирається більше 120 днів, її повноваження переходять до Нацкомфінпослуг. За ці чотири місяці регулятор має затвердити зміни до статуту МТСБУ, прийняті восени, які суттєво скоротять повноваження коордради і змінять його склад, сподіваються члени бюро. «Пропоную створити робочу групу, до якої включити як страховиків, так і представників влади, щоб знайти баланс між усіма сторонами», – сказав президент Української федерації страхування Андрій Перетяжко. За його словами, виходячи з того, як розвиватимуться події, «необхідність у нових членах коордради або відпаде, або відбудуться ще одні загальні збори, на яких до коордради будуть призначені нові представники».
Ініціативу голова профільного комітету не схвалив. «Це призведе до ескалації конфлікту. Крім розбіжностей щодо звільнення директора МТСБУ, усі рішення коордради, спрямовані на розвиток ринку, приймалися одноголосно», – зазначив Сергій Рибалка. Він нагадав про «мораторій на перевірки бізнесу до червня», тому Нацкомфінпослуг не може перевіряти СК. «Єдиним механізмом контролю за діяльністю бюро з боку держорганів залишалася коордрада, до якої входили страховики, представники регулятора і парламенту, – говорить він. – Я підкреслюю: йдеться про бізнес, в якому завжди панували напівкримінальні і кримінальні схеми. Це держава зобов'язала автомобілістів страхувати свою відповідальність. І держава зобов'язана стежити, щоб цей ринок був цивілізованим, а права громадян, які укладають договори зі страховими компаніями, були захищені. МТСБУ – не просто об'єднання страховиків. Його діяльність чітко регламентована спеціальним законом. Але вони контроль з боку держави заблокували. Тепер ніяких аудитів».
Нові старі члени
Наступним пунктом порядку денного став кадровий склад президії. Збори не підтримали його переобрання в колишньому складі: «Іллічівське», «АХА Страхування», «PZU Україна», «Універсальна», «АСКО-Донбас Північний», «Саламандра-Україна» та «Глобус». Колишній гендиректор МТСБУ Наталія Гудима запропонувала в якості нових членів «ВУСО», «Українську страхову групу», «Оранту», «Країну», «Провідну» та СГ «ТАС». «Це компанії, з якими у мене хороші стосунки, які налаштовані на зміни в сегменті ОСЦПВ і готові працювати задля ринку», – пояснила FinMaidan Наталія Гудима. Людмила Білошицька заперечила, що у «Країни» і «Оранти» не дуже гарні фінансові показники, і їхнє входження до президії є ризикованим. У підсумку СК визначалися за усіма вищеназваними компаніями та іншими кандидатами: «Уніка», «ІНГО Україна», «Княжа», «Скайд», «Оранта Січ».
За підсумками голосування з 18 СК до президії увійшли «АХА Страхування», «PZU Україна», «Українська страхова група», «Уніка», «Універсальна», СТ «Іллічівське» і СГ «ТАС». Перші чотири компанії відібрані за принципом «одна СК – один голос». Інші три – рейтинговим голосуванням. Кандидатами на включення до складу президії стали «Глобус» (обрана за принципом «одна СК – один голос») і «АСКО-Донбас Північний» (рейтинговим голосуванням). «Це досить сильна президія. Усі компанії вже мають досвід роботи або в президії, або в інших керівних органах. Я думаю, невеликим компаніям буде нелегко. Рішення, очевидно, прийматиметься на користь крупних страховиків», – вважає Наталія Гудима.
«Нашу кандидатуру запропонував ринок, тому самовідвід я не брав, аби не засмутити колег. Але якщо страховики мене підтримали, отже, будемо працювати», – сказав FinMaidan голова правління УСГ Павло Нельга. «Ми досить успішно працювали в президії до того, як восени нас фактично змусили вийти звідти. Планую завершити розпочате», – заявив голова правління СГ «ТАС» Павло Царук. «За включення нас до складу президії проголосували 13 компаній. Це хороший результат – отже, у нашої ідеології є послідовники. А ідеологія у нас проста: зв'язування резервів страхових компаній, підвищення лімітів відповідальності СК, повна прозорість роботи МТСБУ та ринку ОСЦПВ. Ці загальні збори членів МТСБУ показали, що страховики готові працювати прозоро, ринку вдалося уникнути неконструктивного зовнішнього тиску», – говорить голова правління «Саламандра-Україна» Роман Маленко. «Саламандра-Україна» залишила президію, але увійшла до складу ревізійної комісії. «Ми будемо пильно стежити за усіма витратами бюро, усі витрати та регламентні виплати будуть повністю прозорими і адекватними», – пообіцяв Роман Маленко. Крім нього, до ревкомісії увійшли компанії «Галицька», «Арсенал Страхування», «Оранта Січ» і «Скайд».
Справа честі
Нова президія має обрати гендиректора. Володимир Шевченко зараз виконує обов'язки керівника. Учора загальні збори 37 голосами з 55 висловили довіру йому як генеральному директору. Свою кандидатуру висунула екс-гендиректор бюро Наталія Гудима. «Я готова брати участь тільки у відкритих і прозорих виборах», – сказала вона FinMaidan. Вона пропонує підвищити ліміти відповідальності з ОСЦПВ, зафіксувати мінімальний базовий гарантійний внесок у розмірі 3 млн грн без прив'язування до курсу євро і визнати фонди МТСБУ активами, якими представлені страхові резерви страховика. «Необхідно впровадити електронний поліс, онлайн-реєстрацію кожного укладеного договору страхування і онлайн-обмін інформацією з держорганами, які контролюють наявність полісів, та Нацкомфінпослуг, – перерахувала вона. – Також треба створити ефективну систему здійснення регламентних виплат МТСБУ, ввести систему прямого врегулювання і вільне ціноутворення».
Сергій Рибалка закликав страховиків взяти на себе відповідальність за події в бюро. «Керівники і власники страхових компаній мають, нарешті, зрозуміти, що це в їхніх інтересах контролювати дирекцію бюро, припиняти корупційні схеми і вичищати з ринку недобросовісні компанії. Не повинно бути монополії вузької групи осіб. Керівництво МТСБУ має приділити увагу розвитку правил, за якими працює ринок. Для цього важливо співпрацювати і з регулятором, і з парламентським комітетом. Так, вони зруйнували один з таких механізмів для співпраці – координаційну раду. Нічого. Ми ясно показали, що безкарно порушувати закон ми нікому не дозволимо», – заявив Сергій Рибалка.
![Платинум Банк приземлився](/media/k2/items/cache/a599c1608e7b1b28c5b487c875eb4d14_M.jpg)
Активний гравець роздрібного ринку – Платинум Банк – змінює межорітарного власника. Замість пулу іноземних інвесторів ним стане Григорій Гуртовий, який має провести докапіталізацію установи. Це жорстка умова НБУ, який неодноразово загрожував банкам тимчасовими адміністраціями, якщо вони не знайдуть новий капітал і приховуватимуть своїх реальних власників.
![Боржників заселять](/media/k2/items/cache/538a901f0a6edeebc64e51e892749ce1_M.jpg)
Верховний суд України визначив, що при виселенні з іпотечної нерухомості мешканці повинні отримувати інше постійне житло. Йдеться лише про випадки, коли житло, що стягується, не було куплено в кредит. Юристи кажуть, що такий висновок ВСУ може стати приводом для перегляду раніше винесених рішень, коли громадян виселяли «на вулицю». Вони сумніваються, що цю норму радянського закону можна реалізувати на практиці.
Конфлікт за контроль над МТСБУ набирає обертів. Страховики – члени бюро заявляють про тиск з боку членів координаційної ради напередодні загальних зборів у четвер, на яких може бути сформована лояльна до депутатів президія МТСБУ. Голова коордради Сергій Рибалка заперечує, що просуває свої кандидатури на посаду гендиректора, і запевняє, що визнає будь-який вибір страхового ринку.
Підготовка до захисту
Завтра відбудуться загальні збори членів Моторного (транспортного) страхового бюро України. Про свою роботу в 2014 році відзвітують дирекція, президія та ревізійна комісія. Потім планується провести вибори членів президії, коордради та ревізійної комісії, а також внести зміни до порядку моніторингу діяльності страховиків – членів бюро і розглянути питання впровадження прямого врегулювання збитків. Крім того, учасники зборів переглянуть перелік членів об'єднання.
Ключовим питанням стане переобрання складу президії: компаніям, які увійдуть до нього, надалі належить обрати нового гендиректора. Нагадаємо, 20 березня коордрада відкликала з посади гендиректора Володимира Шевченка, але того ж дня президія призначила його виконувачем обов'язків (див. «Страховий вітер»). У коордраді назвали таку протидію незаконною, адже на момент призначення Володимир Шевченко вже не був співробітником бюро, і, отже, не міг стати в.о. гендиректора. Проте статут бюро не містить норми про те, що керівником МТСБУ може бути виключно співробітник бюро. Наприклад, ні сам Володимир Шевченко, ні його попередниця Наталія Гудима на момент обрання керівниками МТСБУ не були в штаті організації.
Опитані FinMaidan члени президії не планують виходити зі складу керівного органу, до якого входять сім представників страховиків. «На сьогодні мова про вихід зі складу президії не йде», – зазначили в «PZU Україна». «Це принципове питання: наші кандидатури страховий ринок підтримав більшістю голосів менше року тому. Ми зробили певні кроки, спрямовані на розвиток сегмента ОСЦПВ. Здаватися ми не збираємося», – розповіли в іншій СК з іноземним капіталом.
Інша думка
Голова парламентського комітету з питань фінансової політики та банківської діяльності, голова коордради МТСБУ Сергій Рибалка впевнений, що члени президії «захищають» відстороненого керівника. «За моєю інформацією, більшість членів президії та їх ставленик, колишній директор МТСБУ Володимир Шевченко роблять усе, аби не допустити на майбутніх загальних зборах членів бюро чесного переобрання нового складу президії, який би представляв інтереси усіх учасників ринку. Також вони планують відкликати своїх членів коордради і заблокувати призначення нових. Позбавивши коордраду кворуму, вони планують зруйнувати механізм контролю за діяльністю бюро з боку страховиків, Нацкомфінпослуг і парламенту України», – стверджує депутат.
Страховики не хочуть голосувати за зміну складу президії, оскільки підозрюють, що нові його члени виявляться заангажованими. Вони розповіли FinMaidan, що ряд членів коордради обдзвонюють страховиків з пропозицією увійти до президії, але за однієї умови: нова президія має підтримати кандидатуру генерального директора, яку назве коордрада. «Це може бути, наприклад, екс-гендиректор бюро Наталія Гудима», – заявили в одній з компаній. «Зокрема, такі дзвінки надходили нашим колегам від представника Верховної Ради в коордраді МТСБУ Олександра Берназюка», – сказала генеральний директор асоціації «Страховий бізнес» Людмила Білошицька.
Зв'язатися з паном Берназюком не вдалося, а Сергій Рибалка і член коордради Сергій Білий заявили, що не знають про такі факти. «Ні я, ні представники коордради, ні представники парламентського комітету не пропонуємо жодних кандидатур на посаду директора бюро. Новий гендиректор МТСБУ буде обраний на законних підставах. Президія – страховий ринок, ми готові працювати з тим керівником, якого оберуть страховики», – запевнив Сергій Рибалка. Але він не прокоментував те, що Володимира Шевченка підтримали, причому неодноразово, більшістю голосів президії.
Наталія Гудима (була гендиректором з 1 квітня до 31 жовтня 2014 року) заявила FinMaidan, що вона зараз спілкується зі страховиками: «Якщо я прийму таке рішення (про повернення в МТСБУ. – FinMaidan), то завтра абсолютно публічно висуну свою кандидатуру».
За інформацією FinMaidan, до президії може увійти СГ «ТАС», яка вийшла зі складу керівного органу в жовтні 2014-го під тиском Нацкомфінпослуг (див. «З президії МТСБУ вийшла СГ "ТАС"»). Її місце тоді зайняла «Саламандра-Україна». «Ми ніколи не приховували свого бажання бути членом президії. Більше того, ми вважаємо, що наша робота в ній була ефективною. Особисто я керував робочою групою з впровадження електронного полісу. Зараз ми готові повернутися до президії, але ніяких умов, «а що за це потрібно зробити», нам ніхто не висував», – зазначив керівник СГ «ТАС» Павло Царук. «Якщо СК «Саламандра-Україна» не буде в президії, це означає, що з фондів МТСБУ будуть красти гроші», - каже голова наглядової ради «Саламандра-Україна» Юрій Явтушенко.
Повернення контролю
Учасники ринку та члени президії відчувають тиск коордради. «Колегіальний орган заважає роботі бюро. Такі рішення (про відкликання гендиректора. – FinMaidan) повинні виноситися на загальні збори. Ні президія, ні коордрада не мають права втручатися в кадрові питання. Це компетенція виключно загальних зборів», – вважає президент Ліги страхових організацій України Олександр Філонюк. «Потрібно на законодавчому рівні зробити неможливим втручання коордради і депутатів у справи страховиків. МТСБУ було створено понад 20 років тому як об'єднання страховиків. Протягом 15 років у роботі бюро не було жодних збоїв. А в останні 5-6 років депутати завдяки недосконалості нормативно-правової бази впливають на роботу страховиків, що вже призвело до великих фінансових втрат. Позиція страховиків має бути озвучена на загальних зборах. Страховики, які довіряють кошти бюро, можуть вибрати гідну кандидатуру», – говорить президент Української федерації страхування Андрій Перетяжко.
Більше того, страховики нагадують, що іще восени вони на загальних зборах змінили статут бюро з метою перегляду як складу коордради, так і його функцій. «Президія бюро звернулася до Нацкомфінпослуг з проханням у найкоротші терміни узгодити зміни до статуту, прийняті загальними зборами. Але рішення досі немає», – сказав керівник СТ «Іллічівське» Юрій Гришан. «Коордрада має надавати підтримку президії та дирекції з питань їх компетенції. Наприклад, просувати законодавчі ініціативи, необхідні ринку, а також сприяти поверненню 260 млн грн, які «зависли» у бюро в Брокбізнесбанку. Держава ніяким чином не несе відповідальності перед потерпілим. Усі витрати, в тому числі на роботу бюро, фінансуються за рахунок коштів страхових компаній, і саме вони повинні вирішувати долю бюро», – вважає Людмила Білошицька.
Як повідомляв FinMaidan, страховики готові підключити до вирішення конфлікту зовнішні сили (див. «Члени президії МТСБУ залучать посольства до вирішення конфлікту»). «Ми звернемося до посольств країн, які представляють наших акціонерів. Вони порушуватимуть це питання на рівні уряду і президента. До того ж ми звернемося до бізнес-асоціацій, наприклад, до Американської торгово-промислової палати», – пообіцяв заступник голови правління СК «АХА Страхування» Максим Межебицький.
«Наші акціонери, які вкладають в розвиток бізнесу в Україні, серйозно стурбовані подіями, які останнім часом відбуваються навколо МТСБУ. По суті, влада втручається в роботу бізнесу, а це реальна загроза для інвестицій», – заявив голова правління СК «Глобус» Володимир Ганчак. Імідж країни теж може постраждати. Людмила Білошицька попереджає, що за ситуацією в МТСБУ стежить бюро міжнародної «Зеленої карти». «Якщо конфлікт триватиме, це може стати підставою для виключення України з міжнародної системи», – вважає вона.
Турбота про неплатоспроможних
У парламенті запропонували зупинити процес очищення ринку від проблемних банків. Сім членів комітету з питань фінансової політики та банківської діяльності подали законопроект № 2449 з поправками до закону «Про заходи, спрямовані на сприяння капіталізації та реструктуризації банків». Документ (копією володіє FinMaidan) пропонує дати НБУ право не вважати банки проблемними і неплатоспроможними (в такі установи вводиться тимчасова адміністрація), якщо причиною порушення банками нормативів став один з двох наступних факторів або обидва відразу.
Це фактори девальвації гривні після 6 лютого 2014 року (майже в три рази) та/або формування резервів для відшкодування можливих втрат за активними операціями після цієї дати. У такому випадку НБУ зможе закрити очі на порушення нормативу адекватності капіталу, розміру регулятивного капіталу, нормативів поточної та короткострокової ліквідності, а також на збільшення проблемних кредитів. Цю норму запропоновано встановити на період до 1 січня 2019 року. «Мета законопроекту – зменшення впливу негативних явищ у банківській системі, викликаних девальвацією національної валюти, втратою довіри з боку вкладників, бойовими діями в окремих областях України», – йдеться в пояснювальній записці до законопроекту.
Чистка триватиме
Майже п'ять десятків банків стали неплатоспроможними в 2014-2015 роках, у тому числі через знецінення гривні, рецесію економіки, анексію Криму та бойові дії в зоні АТО. Законопроект дозволяє НБУ зупинити процес визнання банкрутами проблемних установ. У Нацбанку залишиться лише дві причини для віднесення банків до категорії неплатоспроможних: відмивання грошей і неможливість власника докапіталізувати актив. Втім, брак капіталу також може бути викликаний девальвацією та необхідністю формувати резерви під погані кредити.
У Нацбанку вчора не змогли прокоментувати своє ставлення до ініціативи депутатів, але його мета дуже конкретна: продовжити очищати ринок від нежиттєздатних установ. «Основні проблемні банки вже у Фонді гарантування. Це, безумовно, ще не все. Процес очищення триватиме ще місяці два-три. Картина стосовно першої-другої групи банків проясниться до літа. Надалі можливі банкрутства більш дрібних банків, але, за усієї поваги до них, це не вплине на систему», – розповів перший заступник голови НБУ Олександр Писарук в інтерв'ю агентству УНІАН.
Банківська підтримка
У той же час банкіри очікувано підтримують депутатську ініціативу, бо вона дозволить вижити тим установам, які зазнають труднощів з платоспроможністю. «Законопроект дає банківській системі можливість проводити необхідну докапіталізацію поетапно. У зв'язку з тим, що ризики, які реалізувалися в банківській системі, носять ринковий характер – глибока девальвація національної валюти і, внаслідок цього, погіршення якості обслуговування клієнтами активів, а також відсутність ліквідного ринку для реалізації застав, – ці ініціативи є своєчасними і необхідними», – вважає директор фінансово-економічного департаменту банку «Фінанси та Кредит» Дмитро Балун.
Тому банки, які ще не передано у ФГВФО, отримають другий шанс відновити свою діяльність, зазначають учасники ринку. «За умови прийняття викладених поправок фінансова установа матиме шанс нормально функціонувати, виконувати всі свої зобов'язання перед вкладниками і кредиторами, реалізовуючи повноцінну операційну діяльність, своєчасно виконувати свої зобов'язання. У такому варіанті можна говорити про те, що НБУ отримає більш досконалий інструментарій для визначення дійсно неплатоспроможних банків», – роз’яснює провідний економіст управління ризик-менеджменту Індустріалбанку Володимир Булгаков.
Ризики вкладників
Однак у випадку прийняття закону на ринку продовжать працювати банки, які НБУ не буде «чіпати», але у яких просто не буде коштів для виконання зобов'язань перед клієнтами. Це не додасть банкам довіри вкладників. «Не бачу сенсу обмежувати повноваження НБУ щодо визнання або невизнання банку неплатоспроможним. Якщо проблеми установи настільки глибокі, що вона не в змозі проводити клієнтські платежі тижнями, що може змінитися від того, що НБУ не визнаватиме її неплатоспроможною? Якщо йдеться тільки про те, щоб отримати відстрочку в очікуванні капіталовкладень від акціонерів, то НБУ завжди в цьому сенсі готовий піти назустріч банкам. Зрозуміло, за умови, що такі прохання обгрунтовані й підкріплені доказами у вигляді, наприклад, гарантійних листів», – говорить радник голови правління Євробанку Василь Невмержицький.
Тому в Нацбанку має залишитися право застосовувати до банків заходи впливу у разі виявлення у них проблем з платоспроможністю. «Якщо банк має порушення, викликані падінням курсу нацвалюти і діями в зоні АТО і Криму, і банк розробив програму капіталізації та виконує всі зобов'язання щодо виправлення ситуації, то за це банк не визнаватимуть неплатоспроможним і проблемним. У всіх інших випадках стаття 75 закону про банки застосовуватиметься до порушників, як і завжди», – прокоментували FinMaidan в Незалежній асоціації банків України.
ТОП-новини