Громадяни здали валюту
Часткова лібералізація ринку готівкової іноземної валюти – скасування на початку лютого індикативного курсу і майже двократне зростання ринкових котирувань валюти – знову зробила банки конкурентами чорному ринку. Продати валюту в офіційних обмінних пунктах стало менш збитково, ніж раніше, цим і скористалися законослухняні українці. У НБУ повідомили, що в лютому банки купили валюти у населення на $130 млн більше, ніж продали ім. Це відбулося на тлі більш ніж дворазового зростання продажу валюти населенням – з $89,6 млн у січні до $194,3 млн в лютому, тоді як попит, навпаки, різко впав – зі $109 млн до $ 67,9 млн.
При цьому НБУ відразу ж відзвітував, що на початку березня триває такий же тренд: громадяни до 13 березня здали на $70 млн більше, ніж купили в касах банків. Таким чином, чиста пропозиція готівкової валюти за півтора місяці досягла $200 млн. При цьому вільно купити готівкову валюту в банківських відділеннях, як і раніше, досить складно. По-перше, продовжує діяти ліміт на купівлю валюти в розмірі до 3 тис. грн на день в еквіваленті. По-друге, навіть за наявності валюти в касі співробітники можуть говорити, що її немає.
А в разі різкої зміни тренда касири просто кажуть, що у касі немає гривні, щоб не купувати знецінену валюту. При цьому НБУ регулярно відзначав, що населення не відіграє помітної ролі на валютному ринку, тому не вводилися ніякі нові обмежувальні заходи.
Долари осіли в позиції
Банкіри вважають, що девальваційні побоювання українців після зміцнення офіційного курсу з 30 грн/$ до 21,55 грн/$ незначно знизилися. «Як такі стандартні сезонні фактори на настрої населення зараз не діють. На даний момент двома основними факторами, які впливають на українців, є бойові дії та виведення з ринку неплатоспроможних банків. І обидва вони говорять про виведення ліквідності з банківської системи. Здавати ж валюту громадяни будуть тільки за необхідності», – пояснює в.о. начальника управління казначейства Індустріалбанку Антон Марюхнич. Тобто поки ФГВФО не почав масштабні виплати вкладів ВіЕйБі Банку, банку «Надра» і Дельта Банку, в українців просто немає значної гривневої маси для тиску на тіньовий ринок валюти.
Викуплені у громадян $200 млн переважно спрямовуються банками для покриття валютної позиції. «Купівля валюти у населення залишається одним з небагатьох легальних шляхів закриття короткої валютної позиції для банків, тому що ні на міжбанку, ні у клієнтів купити значні суми банки не можуть через останні обмеження НБУ. А коротка позиція формується, наприклад, під час списання валютних кредитів, зміни валюти кредиту або формування резервів під діючі валютні кредити», – говорить головний експерт відділу операцій на валютному і грошовому ринках ОТП Банку Микита Мишаков. Дійсно, валютні кредити фізосіб скорочувалися в лютому швидше (-$110 млн), ніж у січні (-$72 млн).
Поповнення кас валютною ліквідністю також полегшує банкам повернення валютних депозитів: у лютому банки повернули вкладникам-фізособам $664,5 млн, що на $164,8 млн більше, ніж було повернуто їм в січні. Найближчим часом ситуація кардинально не зміниться, оскільки висока ціна долара не стимулює ні його купівлю, ні продаж. Банкіри розраховують, що громадяни купуватимуть валюту тільки для розрахунку за боргами або зарубіжних поїздок. «Масовий продаж валюти населенням мав ситуативний характер, поки Нацбанк зміцнював курс. Зараз спостерігається досить крихкий баланс попиту/пропозиції на готівкову валюту, передумов для подальшого зміцнення немає», – зазначає Микита Мишаков.
Фонд гарантування вкладів фізосіб (ФГВФО) оголосив пошук потенційних інвесторів для виведення неплатоспроможного Дельта Банку з ринку – установи, що стала найбільшим банкрутом року. Пошук інвесторів триває до 23 березня. Потенційним інвесторам пропонується кілька способів «отримання» контролю над Дельта Банком: відчуження всіх або частини його активів і зобов'язань на користь приймаючого банку, створення та продаж інвестору перехідного банку з передачею йому активів і зобов'язань Дельта Банку, а також продаж кредитної установи в цілому.
Потенційні інвестори, які планують брати участь в порятунку активів Дельта Банку, мають отримати погодження Нацбанку на купівлю істотної участі в банку.
Активи Дельта Банку на 3 березня склали 74,28 млрд грн, у тому числі кредитний портфель – 44,79 млрд грн. У зобов'язаннях банку кредити НБУ склали 9,32 млрд грн, кошти інших банків – 7,34 млрд грн, депозити фізичних осіб – 31,4 млрд грн, юросіб – 12,4 млрд грн.
Обмежена цінність
Купівля Дельта Банку в цілому невигідна, вважають учасники ринку. Цікавим може бути тільки роздрібний портфель, тому що якість корпоративного портфеля Дельта Банку дуже низька. «Там є кілька крупних клієнтів, чиї кредити якісно обслуговуються. Серед них «Фокстрот» та Cargill. Решта кредитів зовсім погані, і за ними нема що стягувати. Це пов'язано з політикою Дельта Банку, коли в 2010-2013 роках він був «кредитором останньої інстанції», і до нього приходили корпоративні позичальники, яким відмовили усі інші банки, в тому числі державні. Роздріб там дуже здоровий. Тепер, звичайно, частина позичальників перестали платити. Банкам у проблемному стані платять лише пенсіонери, але в цілому якість портфеля може бути відновлена дуже швидко», – вважає один з інвестбанкірів.
Невеликий список
Рішення про введення тимчасової адміністрації було прийнято після того, як Мінфін виступив проти націоналізації Дельта Банку. Більш того, меморандум України з МВФ передбачає обмежене фінансування підтримки банківської системи. А це означає, що на активи Дельта Банку, який посідав 4-е місце в системі, навряд чи знайдуться покупці серед держбанків.
З числа інших крупних учасників ринку потенційних інвесторів не так вже й багато. Наприклад, не хочуть брати участь у конкурсі банки з іноземним капіталом. «У перспективі наші акціонери готові вкладати в розвиток бізнесу в Україні. Але для цього потрібна стабілізація економічної та політичної ситуації в країні, а також оздоровлення фінансової системи», – говорить голова правління УкрСиббанку Філіп Жоаньє. Raiffeisen Bank International AG планує скоротити бізнес в Україні на 30% протягом трьох років. Відповідно, розширення бізнесу за рахунок купівлі активів в Україні протирічить заявленій політиці.
Швидше за все, не братимуть участі в «порятунку» Дельта Банку і власники менш крупних установ. Деякі з них досі не затвердили і не погодили з Нацбанком плани докапіталізації своїх установ за підсумками стрес-тестів, але ж тільки попередня оцінка по Дельта Банку показувала його потребу в статутному капіталі на суму 22 млрд грн.
Поки про свій інтерес до активів Дельта Банку заявив тільки ПриватБанк. «Ми розглядаємо можливість співпраці з Фондом гарантування щодо роботи з роздрібними активами Дельта Банку», – сказав FinMaidan голова правління ПриватБанку Олександр Дубілет.
Безглузда покупка
Стати покупцем навіть частини активів ПриватБанку буде непросто. По-перше, ПриватБанк останнім часом регулярно залучає стабкредити на підтримку ліквідності. Остання позика на 1,2 млрд грн терміном на два роки була видана 12 березня. А під час видачі стабкредитів Нацбанк вводить обмеження, в тому числі на розвиток, в роботі банку, якому надається допомога.
Більше того, останнім часом НБУ розширює перелік застав, які він приймає в забезпечення за кредитами, натякаючи, що ліквідні активи найкрупнішого банку не безлімітні. Постановою НБУ № 163 від 5 березня до переліку застав включено «інше рухоме майно у вигляді залізничного рухомого складу (крім моторейкового транспорту), повітряних і морських суден і суден внутрішнього плавання». Видаються стабілізаційні кредити Національним банком і під поручительство співвласника ПриватБанку Ігоря Коломойського.
Не зовсім зрозуміло, яку додаткову вартість може принести роздрібний портфель Дельта Банку установі, яка і так є лідером сегмента. «У них 25% роздрібних депозитів, 15% обсягу виданих кредитів приватним особам, вони лідери за кількістю емітованих карт, у тому числі кредитних. Інтерес може бути хіба що в тому випадку, якщо роздрібний портфель обійдеться їм дуже дешево. Але це малоймовірно», – говорить співрозмовник на фінансовому ринку. Крім того, він зазначає, що клієнти Дельта Банку не мали доступу до своїх грошових коштів протягом понад півроку. «Якщо уявити, що їх переведуть в працюючий банк, то вони відразу ж спробують перевести в готівку свої кошти. Для приймаючого банку це може бути великим ударом», – пояснює топ-менеджер одного з банків з іноземним капіталом.
Втім, не виключається варіант, що активи Дельта Банку будуть просто продані на аукціоні, в якому зможуть брати участь і інші українські кредитні установи. «Дельта Банк, найімовірніше, буде ліквідовано. Це політичне рішення», – повідомило джерело в Нацбанку.
Україна скидає навантаження
Мінфін приступив до переговорів з кредиторами про реструктуризацію держборгу. У п'ятницю міністр фінансів Наталія Яресько оголосила кредиторам перші «маяки» майбутніх торгів: програма має включати не тільки зниження купонного доходу і подовження термінів обігу єврооблігацій, але й списання частини номіналу цінних паперів. Про це передало агентство «Інтерфакс-Україна» з посиланням на джерело. Конкретні параметри реструктуризації поки що не названі.
За даними Мінфіну, заборгованість України на кінець 2014 року за єврооблігаціями становила $17,28 млрд, з яких єврооблігації на $1 млрд під гарантії США не включаються до реструктуризації. Із загального розміру прямого та гарантованого державою боргу в $69,81 млрд на кінець 2014 року погашення 14,9% припадає на 2015-й, а 47,6% – на 2016-2019 роки. Середній термін боргу до погашення – 4,8 року.
Крім того, запропоновано переглянути умови позик кількох квазісуверенних позичальників: заборгованості муніципалітету Києва, державних Ощадбанку та Укрексімбанку, Держадміністрації залізничного транспорту («Укрзалізниця»). «Держбанки і «Укрзалізниця» не увійдуть до пулу. Вони вестимуть переговори, але окремо», – зазначає аналітик ринку облігацій компанії ICU Тарас Котович.
Можуть бути реструктуризовані також єврооблігації держпідприємства «Фінансування інфраструктурних проектів» («Фінінпро»), гарантовані державою зобов'язання у валюті «Укравтодору», держпідприємства з постачання медичних установ «Укрмедпостач», конструкторського бюро «Південне» імені Янгеля.
Складна пропозиція
Такі новини з боку уряду були оцінені ринком негативно, але не катастрофічно. «Вплив новини Мінфіну на ринки був негативним – українські євробонди трохи подешевшали. Це свідчить про те, що іноземні інвестори розчаровані пропозиціями української влади про списання частини боргу. Напевно вони чинитимуть опір, щоб домагатися кращих умов. Тим більш складними переговори будуть з Росією, яка тримає українські євробонди на $3 млрд», – розповідає керуючий партнер компанії Capital Times Ерік Найман. За кілька днів Держстат назве дані з ВВП за 2014 рік, після чого стане зрозуміло, що Україна порушила ковенанту про ліміт держборгу не вище 60% від ВВП, а отже, Росія отримає право вимоги дострокового погашення бондів, які обертаються до грудня.
Це тільки перший етап переговорів – цього тижня міністр фінансів починає зустрічі з кредиторами безпосередньо в США. «Це все очікувано і відчутно не вплине на котирування цих паперів. Це перша пропозиція, її інвестори відкинуть, а далі подивимося. Такі правила гри, і ніхто не хоче списання», – говорить фахівець відділу продажів боргових цінних паперів ІК Dragon Capital Сергій Фурса.
Сьогодні Міністерство фінансів починає переговори із зовнішніми кредиторами щодо реструктуризації заборгованості. Про це на прес-конференції заявила міністр фінансів Наталія Яресько. Передбачається формат спілкування з кредиторами у формі відеоконференції.
Вже наступного тижня Наталія Яресько планує провести десятиденні переговори з кредиторами. «Я планую відрядження наступного тижня у Нью-Йорк, Лондон і Каліфорнію, - зазначила вона. - Думаю, що ми повинні знайти якесь рішення з кредиторами. Я в цілому оптиміст: реаліст, але оптиміст. Сподіваюся, що протягом двох місяців знайдемо це рішення. Найгірший варіант: якщо ми не знайдемо рішення, тоді потрібно буде переглядати програму EFF з МВФ. Але поки наші кредитори націлені знайти рішення».
За словами Наталії Яресько, протягом чотирьох років планується знизити тиск на бюджетні платежі приблизно на $15,4 млрд. При цьому, за даними Мінфіну, заборгованість України на кінець 2014 року за єврооблігаціями становила $17,28 млрд, з яких $1 млрд – єврооблігації, випущені в 2014-му під гарантії США, які не включаються в плани реструктуризації.
Спільними зусиллями планується знизити співвідношення суверенного та гарантованого державою боргу України із 94% від ВВП до 71% до 2020 року. При цьому потенційна економія в $15 млрд має розподілятись наступним чином: $5,2 млрд – в 2015 році, $3,4 млрд – в 2016 році, $4,4 млрд – в 2017 році, $2,3 млрд – в 2018 році, зазначено в меморандумі України із МВФ.
Виховання витримки
Іноземні інвестори стримано реагують на майбутні події: котирування суверенних українських єврооблігацій вчора практично не змінилися. «Папери виросли в ціні в середньому на один базисний пункт, відповідно незначно знизилася їх прибутковість. Інвестори спокійно відреагували і на рішення МВФ про співпрацю з Україною: усі ці інформприводи були «відіграні» вже давно», – говорить аналітик ринку облігацій компанії ICU Тарас Котович.
Вартість паперів з погашенням в 2018-2023 роках вчора виросла з 45% від номіналу до 46%, а прибутковість опустилася до 21% за паперами з погашенням в 2023 році й до 29,6% – з погашенням в 2020-му. Прибутковість паперів з погашенням в 2017 році становить 40-48%, в 2016-му – 64-84%. «Угоди з українськими держпаперами проходять, але їх обсяги дуже невеликі», – говорить фахівець відділу продажів боргових цінних паперів ІК Dragon Capital Сергій Фурса.
Покрито мороком
Займатися реструктуризацією українського держборгу буде компанія Lazard, яку Мінфін ще на початку лютого призначив фінансовим радником і глобальним координатором боргової операції державного сектора. Як зазначено в розпорядженні Кабміну №130 від 11 лютого, компанія Lazard отримає 0,18% від суми реструктуризації держборгу України.
У той же час на початку березня французький підрозділ групи Rothschild почав проводити консультації з кредиторами про можливе посередництво в майбутніх переговорах щодо реструктуризації державного боргу України. Rothschild навіть запропонував сформувати комітет власників єврооблігацій. Крім того, 11 березня в уряді створили посаду уповноваженого з питань держборгу. Цю посаду має зайняти Віталій Лісовенко, який займався цими питаннями на посаді заступника міністра фінансів.
Умови реструктуризації тримаються в секреті. При цьому місяць тому, коли тільки з'явилася інформація про можливу реструктуризацію зовнішнього держборгу, експерти розраховували, що Мінфін обмежиться пролонгацією держборгу і зниженням ставки купона, а списання боргу вдасться уникнути. «Але, схоже, без hair-cut не обійтися», – зазначає Тарас Котович. «Не виключено, що перше речення, яке озвучить Мінфін, передбачатиме списання частини боргу. Але це не означає, що власники бондів на нього погодяться», – стверджує Сергій Фурса. Мінфіну необхідно заручитися підтримкою 75% власників бондів, а Росія, яка тримає бонди на $3 млрд, випущені в грудні 2013 року, імовірно, буде проти реструктуризації.
Списання може бути мінімальним. Наприклад, за оцінками Тараса Котовича, до 2018 року Україна повинна погасити $12 млрд. «У цю суму входить прямий держборг, заборгованість держпідприємства «Фінінпро» і Києва», – уточнює експерт. Якщо вдасться відстрочити виплату цієї суми, то скоротити навантаження на бюджет на $3 млрд можна буде за рахунок зниження витрат на обслуговування держборгу. За інформацією джерела FinMaidan, в Мінфіні місяць тому обговорювали можливість списати 20% суми боргу. При цьому представники МВФ, за словами співрозмовника, переконували владу і зовсім не платити Росії за єврооблігаціями на $3 млрд.
![«Співбесіда» з Русланом Демчаком](/media/k2/items/cache/5dbc26bac67f2b7889382264589f3890_M.jpg)
Заступник голови комітету Верховної ради Руслан Демчак про майбутнє найбільших банків, валютних позичальників і зміну голови НБУ.
Тендерна історія
Сьогодні Аграрний фонд повинен оголосити результати відкритого конкурсу з відбору страхових компаній для співпраці за програмою форвардних закупівель в 2015 році. Торік партнерами Фонду були страхові компанії «Здорово» та «Фініст», проте ніхто не знав, як відбиралися ці компанії, тому така співпраця викликала обурення учасників ринку.
Нові вимоги до страхових компаній і договорів страхування Аграрний фонд опублікував на своєму сайті. Зокрема, СК повинна здійснювати діяльність на ринку страхування не менше трьох років, мати не менше 10 відокремлених підрозділів (філії, представництва, точки продажу) в областях і Києві, цілодобову лінію підтримки клієнтів, облігаторне перестрахувальне покриття з перестраховиками з рейтингом не нижче А за шкалою S&P, Fitch, Moody's, мати в штаті фахівця-агронома, а також договір про співпрацю з компанією, що надає професійні сюрвейерсько-аджастерські послуги в агросекторі. У той же час показник андерайтингу (співвідношення витрат, пов'язаних з врегулюванням страхових випадків, та страхових виплат і суми чистих зароблених премій) за останній звітний календарний рік повинен бути в межах від 10% до 80%.
Високий поріг
Після оголошення конкурсу до Ліги страхових організацій України надійшла скарга СК «Оранта-Січ» на надто жорсткі вимоги до учасників тендеру. «Деякі з них є дискримінаційними. Крім того, на подачу документів дається лише два дні: конкурс було оголошено 4 березня, а документи приймалися до 10 березня, в той же час 7-9 березня були вихідними», – йдеться в листі СК «Оранта-Січ».
Звернення «Оранти-Січ» вчора розглядалося на спільному засіданні президії та ради Ліги страхових організацій. Було вирішено звернутися до профільного комітету Верховної Ради, Міністерства аграрної політики та продовольства, Нацкомфінпослуг, Антимонопольного комітету із проханням дати правову оцінку діям Аграрного фонду. «Я сьогодні ж підготую листа до Генпрокуратури. Всі конкурси повинні проводитися відкрито і прозоро, а доступ до них повинні мати всі учасники ринку», – пообіцяв секретар парламентського комітету з питань фінансової політики та банківської діяльності Максим Поляков.
За словами директора департаменту фінансово-кредитної політики Мінагрополітики Баграта Ахіджанова, Аграрний фонд розробляв конкурсні вимоги самостійно. «Нас до цього не залучали. Але якщо у вас є скарги, то ми готові їх розглянути», – сказав він. «Ми пропонували Аграрному фонду співпрацювати з Аграрним страховим пулом: наші члени могли взяти на себе весь обсяг страхування за форвардними закупівлями. Але отримали відмову», – заявив генеральний директор Аграрного страхового пулу Василь Назаренко.
За вищим розрядом
Як повідомило джерело на страховому ринку, заявки на участь у конкурсі Аграрного фонду на страхування форвардних закупівель 2015 року подали 16 страховиків. Серед них, наприклад, такі компанії, як «Провідна» і «PZU Україна».
Більш того, «старожили» ринку агрострахування стверджують, що вимоги до учасників тендеру не викличуть питань у стабільно працюючих страхових компаній. «Умови для участі в програмі форвардних закупівель у 2015 році дають підстави вважати, що Фонд зацікавлений співпрацювати зі страховиками з досвідом роботи в самому ринковому сегменті агрострахування. Фонд висуває багато конкретних вимог до страховиків і бере до уваги не тільки фінансові показники компаній, але й наявність якісного перестрахувального покриття, кваліфікованих фахівців, а також ділову репутацію. У результаті ми маємо певний оптимізм щодо нинішньої тендерної політики Аграрного фонду і сподіваємося на його прозоре проведення», – зазначає менеджер управління страхування аграрних ризиків СК «PZU Україна» Олександр Муха.
При цьому умови Аграрного фонду готувалися під контролем міжнародних експертів. «Зародження та розвиток агрострахування в Україні відбувалися під контролем Міжнародної фінансової корпорації – IFC. Зараз один представник від IFC увійшов до складу акредитаційної комісії і він же брав участь у розробці вимог. IFC розчарований результатами роботи Аграрного пулу, тому вирішив виправити свої помилки у роботі з Аграрним фондом», – розповіли в одній з компаній з іноземним капіталом.
Сьогодні мають бути обрані переможці з поданих тендерних пропозицій, розкриття яких відбулося вчора. Але у зв'язку з тим, що пропозицій надійшло багато, один із співрозмовників FinMaidan не виключив, що Аграрний фонд може перенести оголошення переможців на 16 березня.
Збиток не зупинити
Комерційні банки продовжують втрачати кошти. У січні 2015 року їх сумарний збиток склав 8,504 млрд грн, повідомили в НБУ. Доходи банків склали 17,9 млрд грн, витрати – 26,4 млрд грн. Більшою мірою збиток був сформований за рахунок збанкрутілих установ.
За зведеними даними Асоціації українських банків, в січні серед неплатоспроможних установ більше за всіх втратив банк «Надра» – 5,8 млрд грн всього за місяць. Друге місце посів Імексбанк (-436 млн грн), а третє – Всеукраїнський банк розвитку (-72 млн грн). Також до цього списку в першому місяці року потрапили БГ Банк (-60 млн грн), Міський комерційний банк (-59 млн грн), Профінбанк (-22 млн грн), Енергобанк (-17 млн грн) і банк «Київ» (-5,7 млн грн).
Але також і кілька нормально працюючих банків несподівано показали збитки. Серед них найбільші задекларовані втрати були у ІНГ Банку Україна (-209 млн грн), Альфа-банку (-106 млн грн), Правекс-банку (-91 млн грн), БМ Банку (-56 млн грн) і ОТП Банку ( -36 млн грн). Відзначимо, що тільки 105 банків з 158 подали в асоціацію свої щомісячні баланси.
Економічний тиск
Банкіри пояснюють свій негативний результат тривалою кризою в Україні. «Головною і основною причиною збитків банків є загальноекономічна ситуація в країні. У всієї банківської системи в січні збиток 8,5 млрд грн. Наші 36 млн грн є краплею в морі, – говорить член правління ОТП Банку Тарас Проць. – Зумівши значно запобігти і мінімізувати втрати цього року ще в минулому році, у січні ОТП Банк зазнавав збитків через девальвацію і відкриту валютну позицію, внаслідок реструктуризації та конвертації валютних кредитів, погіршення якості кредитного портфеля та збільшення витрат на покриття ризиків».
У зв'язку з відсутністю поліпшень в економіці банки збільшують відрахування до резервів. «Збиток Альфа-банку в січні головним чином обумовлений формуванням резервів за активними операціями клієнтів, що пов'язано з погіршенням економічної ситуації в країні. Загальний негативний фінансовий результат банку від доформування резервів за підсумками січня склав трохи більше 476 млн грн за Національними стандартами бухгалтерського обліку. Таке своєчасне формування резервів свідчить про адекватність оцінки ситуації його менеджментом і каже про нашу відповідальність щодо забезпечення стабільності банку в часи підвищеної волатильності. Ми можемо дозволити собі формувати адекватні резерви», – зазначає головний керуючий директор Альфа-банку Рушан Хвесюк.
В таких обставинах збитки показують в основному банки, які дотримуються консервативної стратегії. «Сьогоднішня макроекономічна фінансова ситуація в країні, як і ситуація на сході, негативно впливає на платоспроможність позичальників, у зв'язку з чим банк, завжди використовуючи консервативний підхід до оцінки позичальників і формування резервів, був змушений деформувати резерви під видані кредити», – повідомили в прес-службі Правекс-банку.
Неробочий прибуток
Найбільше грошей традиційно заробив ПриватБанк – в січні його прибуток склав 438 млн грн. У банку пояснили такий результат продажем своїх активів в Росії та Грузії. У квітні 2014 року він повідомив про продаж російського Москомприватбанку. Тоді в Москомприватбанк було введено тимчасову адміністрацію, але незабаром про його купівлю оголосив російський Бінбанк. А 5 грудня 2014-го ПриватБанк оголосив про підписання меморандуму про продаж грузинського PrivatBank. Покупцем став лідер грузинського ринку – Bank of Georgia, який пообіцяв заплатити за купівлю 1,18 капіталу – 92 млн ларі (за поточним крос-курсом це $47 млн). «Угода в Росії остаточно закрита, у Грузії – теж», – повідомив прес-секретар банку Олег Серга.
А в деяких прибуткових банках, розуміючи, що прибуток виник «технічний», і незабаром вони покажуть збитки, навіть відмовилися офіційно коментувати ситуацію. «Це тільки початок року, тому показники нерепрезентативні. В основному прибуток отримано не через діяльність, а через курсову переоцінку», – пояснюють в одній з прибуткових установ.
Добрий МВФ
Міжнародний валютний фонд справдив сподівання українців. Сьогодні рада директорів МВФ схвалила для України програму розширеного фінансування (Extended Fund Facility, EFF). Її загальний обсяг на чотири роки складе 12,348 млрд спеціальних прав запозичень (SDR), тобто приблизно $17,5 млрд, відзначають у Фонді. Втім, курс SDR постійно коливається, відповідно в доларовому еквіваленті змінюватиметься як сума виданих коштів, так і сума погашення. Наприклад, від початку 2015 року SDR подешевшав на 5,08% – з $1,4488 до $1,3752.
Спочатку українська влада висловлювала найоптимістичніші очікування – аж до отримання першого траншу в розмірі до $10 млрд вже наступного дня після засідання ради директорів. Але сьогодні і міністр фінансів Наталія Яресько, і прем'єр-міністр Арсеній Яценюк заявили, що розраховують на $5 млрд. З них SDR 1,915 млрд ($2,7 млрд) повинні піти на покриття дефіциту держбюджету, а SDR 1,631 млрд ($2,3 млрд) – до резервів Національного банку. Але технічно ці платежі призведуть до збільшення золотовалютних резервів НБУ. Джерело FinMaidan в НБУ сказало, що регулятор розраховує на перший транш не менше $4 млрд.
Відновлення співпраці з МВФ має дозволити Україні отримати додаткове фінансування від зарубіжних партнерів на суму $7,5 млрд, а також запустити процес реструктуризації зовнішнього держборгу, що призведе до зниження навантаження на платіжний баланс у найближчі роки на $15 млрд. «Рада директорів МВФ схвалила надання Україні SDR 12,348 млрд в рамках EFF, грунтуючись на всеосяжній програмі економічних реформ, підтримуваній Фондом, а також додатковій підтримці з боку міжнародного співтовариства», – сказала директор-розпорядник МВФ Крістін Лагард сьогодні в Берліні.
Нова чотирирічна програма, яка замінить попередню дворічну програму stand-by, покликана забезпечити «негайну економічну стабілізацію в Україні, визначити широкі та глибокі економічні реформи, спрямовані на відновлення стійкого зростання в середньостроковому періоді та підвищення рівня життя громадян України». Без її схвалення Україна неминуче б оголосила дефолт в поточному році, бо була б нездатною ані погашати зовнішні борги, ані продовжувати імпорт газу. Оскільки міжнародні валютні резерви країни до 1 березня досягли мінімуму в $5,625 млрд і ледь покривають місяць імпорту.
«На додаток до коштів МВФ офіційні кредитори – Світовий банк, Європейський союз, США – можуть надати близько $6 млрд дешевих і довгих кредитів. В результаті резерви НБУ до кінця року можуть перевищити $10 млрд», – прогнозує головний економіст ІК Dragon Capital Олена Бєлан. Оцінки влади та експертів раніше становили $13-17 млрд резервів до кінця року.
Гроші в обмін на реформи
Заміна програми stand-by на EFF викликана тривалою потребою України в підтримці платіжного балансу та необхідності влади мати більше часу для імплементації реформ в декількох ключових сферах: фіскальна, енергетична, банківська та антикорупційна.
В рамках «початку» реформ Україна на вимогу МВФ, наприклад, вже почала підвищувати ціни на енергоносії – на газ, тепло та електроенергію – для населення. Це дозволить зменшити дефіцит НАК «Нафтогаз України», на підтримку якого минулого року було витрачено з держбюджету понад 100 млрд грн, але також потребуватиме зростання витрат держави на надання субсидій – у держбюджеті-2015 на ці цілі закладено майже 25 млрд грн. Мінімальна ціна на газ з 1 квітня зросте в 3,6 разу, максимальна – майже в 7 разів. Але це зростання тарифів не останнє.
Невелика сума першого траншу пояснюється бажанням МВФ побачити продовження реформ. «$5 млрд – це необхідний мінімум, щоб виконати зобов'язання перед наступним траншем і не розслаблятися в питаннях проведення реформ», – вважає Олена Бєлан.
«Багато основних заходів боротьби з’являються на початковому етапі в рамках нової програми, в тому числі подальше значне збільшення тарифів на енергію, реструктуризація банків, реформа державних підприємств і законодавчі зміни, спрямовані на боротьбу з корупцією та зміцнення верховенства закону», – заявила Крістін Лагард. Досі не обрано директора Національного антикорупційного бюро України, не імплементовано законодавство про боротьбу з корупцією, не спрощені правила ведення бізнесу в Україні.
Затиснутий курс
Вважається, що отримання кредиту МВФ рівнозначно зміцненню гривні, але підстав для цього твердження поки немає. «Виділення фінансової допомоги МВФ має позитивно позначитися на курсі гривні та економіці в цілому, але не стане панацеєю від усіх бід», – нарікає Олена Бєлан.
Мова йде про те, що імпортери, які фактично усунуті з міжбанку, очікують, що НБУ після отримання траншу МВФ послабить адміністративний прес і допустить їх на ринок. Адже щоб знизити офіційний валютний курс з 30 грн/$ до 21,55 грн/$, НБУ ускладнив імпортерам купівлю валюти і почав сам викуповувати її у експортерів. Тільки за 10 березня НБУ скупив $152 млн по 21,5 грн/$. «Обсяги імпорту скорочуються, тому логічно, що попит на валюту теж зменшується. Однак після того, як Нацбанк ввів жорсткі обмеження на міжбанку, кожен бізнесмен уявив себе чесним імпортером: «намалювати» накладну не важко. НБУ відсікає велику частину заявок, але багато з них – цілком виправдано», – говорить аналітик однієї з інвесткомпаній.
Якщо найближчим часом незадоволений попит з'явиться на міжбанку, він знову буде тиснути на курс. Тому експерти не очікують, що після отримання першого траншу Нацбанк зніме всі обмеження. «Відкладений попит є, але він не критичний. До того ж не варто забувати, що на міжбанку росте пропозиція долара, тому навіть якщо Нацбанк почне знімати обмеження, то частину попиту вдасться задовольнити. Усі адміністративні заходи узгоджені з МФВ, і я не думаю, що всі вони будуть зняті відразу ж після виділення траншу», – говорить провідний економіст блоку фінансових ринків Креді Агріколь Банку Олександр Печерицин.
«Переходити до вільного ринкового курсоутворення навіть після отримання траншу від МВФ не можна. Нацбанк зніматиме валютні обмеження поступово, виходячи з ситуації на валютному ринку, щоб і надалі утримувати курс в нинішньому діапазоні. Головне завдання – утримати курс до літа. Влітку паніка на валютному ринку спаде не тільки в Україні, але й у світі, тому контролювати курс буде набагато простіше», – вважає керівник аналітичного підрозділу групи ICU Олександр Вальчишен.
В'ячеслав Садовничий, Вікторія Руденко
ТОП-новини